Cod ECLI    ECLI:RO:TBCTA:2024:004.######

#######
TRIBUNALUL CONSTANŢA
SECŢIA PENALĂ
Operator de date cu caracter personal înregistrat la A.N.S.P.D.C.P. sub nr. 4143

Dosar nr. ####/118/2020

SENTINŢA PENALĂ NR. ##
Şedinţa publică din data de 12.01.2024
PREŞEDINTE – ######## #########
GREFIER – ##### #####

Ministerul ###### – DNA – Serviciul teritorial Constanţa
reprezentat de ######## – ##### #####

Pe rol soluţionarea cauzei penale privind pe inculpatul ########## ######-######, trimis în judecată prin rechizitoriul nr. ###/P/2016 al Direcţiei Naţionale Anticorupţie – Serviciul Teritorial Constanţa, pentru săvârşirea infracţiunii de abuz în serviciu cu consecinţe deosebit de grave, faptă prevăzută de art. 132 din Legea 78/2000 raportat la art. 297 alin. (1) din Codul Penal - art. 309 din Codul Penal.
Dezbaterile asupra fondului au avut loc în şedinţa publică din data de 17.10.2023 și au fost consemnate în încheierea de ședință de la acea dată, încheiere care face parte integrantă din prezenta sentință  când, având nevoie de timp pentru a delibera, instanța a stabilit termen de pronunţare la data de 16.11.2023, şi a amânat pronunţarea la datele de 14.12.2023, 22.12.2023 şi 12.01.2024, dată la care a pronunţat următoarea soluţei:

TRIBUNALUL

Asupra cauzei penale de fata:
Prin rechizitoriul emis la data de 30.06.2020, în dosarul de urmărire penală nr. ###/P/2016 al D.N.A-Serviciul Teritorial Constanta, înregistrat pe rolul acestei instanţe sub număr dosar ####/118/2020, s-a dispus trimiterea în judecată a inculpatului ########## ###### ######, pentru săvârşirea infracţiunii de abuz în serviciu cu consecinţe deosebit de grave, faptă prevăzută de art. 132 din Legea nr. 78/2000, raportat la art. 297 alin. 1 din Codul Penal în referire la art. 309 din Codul Penal, reţinându-se în sarcina sa că, în perioada martie 2016 - iulie 2017, în calitate de Prefect al Judeţului Constanţa şi Preşedinte al Comisiei Judeţene pentru stabilirea dreptului de proprietate privată asupra terenurilor, a împiedicat eliberarea titlurilor de proprietate către persoana vătămată ######### ####, prin refuzul nejustificat de a valida propunerile Comisiei Locale ###### ############ şi prin neluarea oricărei măsuri pentru remedierea eventualelor neconcordanţe sau lipsuri în cadrul documentaţiei, privând-o pe persoana vătămată ######### #### de dreptul de proprietate, recunoscut de instanţă, asupra unui teren în valoare estimată de 6.460.000 euro dar şi, subsidiar, de suma de 240.465 euro cuvenită pentru exproprierea unei părţi din acest teren (atât pagubă materială cât şi vătămarea drepturilor legitime), asigurându-i, corelativ, numitului ##### ######## folosinţa terenului în suprafaţă de 19 hectare, amplasat în intravilanul municipiului Constanţa şi încasarea unor sume de bani cu titlul de arenda, de la societatea ###### ### S.R.L., încălând astfel dispoziţiile art. 1 şi art. 5 din Legea nr. 340/2005, art. 16 din Legea nr. 304/2004, art. 4 din Constituţie şi art. 1 din Protocolul 1 al Convenţiei Europene pentru Apărarea Dreptului Omului, art. 12, art. 51 şi art. 58 din Legea nr. 18/1991, art. 2 şi art. 36 din H.G. nr. 890/2005.
In sustinerea actului de sesizare au fost avute in vedere urmatoarele mijloace de proba: Înscrisuri (hotărâri judecătorești, întreaga documentație aferentă terenurilor persoanei vătămate, corespondența purtată între ####### Locală de fond funciar ###### ############, ####### Locală de fond funciar Constanța, ####### Județeană de fond funciar Constanța, Recomandarea întocmită de Avocatul Poporului și anexele acesteia);Înregistrările audio ale ședințelor Comisiei Județene de fond funciar și procesul verbal de redare rezumativă a acestora;Declarațiile persoanei vătămate ######### ####;Declarațiile martorilor #### ######, Bozdoacă ####, ##### #####, Accoium ######, #### #####, ########### ######## #######, ######## ######, ###### #####, ###### #######, #### ####, ####### ######, ########## ########, #### ######, ######## ######, ####### ########, ###### ######, ########## ######, #### ####, ######## ##########, #### ######, ####### #####, ###### #######, ####### #####, ######-##### ####-######, ##### ######## ########, ##### #######, ####### ######## ##########, ####### ###### #####, ##### #######, ####### ### Declarațiile inculpatului ########## ###### ######;Raportul de evaluare a terenului cuvenit persoanei vătămate ######### ####.
Ca situatie de fapt, prin rechizitoriu, s-au retinut urmatoarele:
În intervalul #########, în urma multiplelor demersuri administrative şi judiciare, persoana vătămată ######### #### a obţinut recunoaşterea judecătorească a dreptului de proprietate asupra unei suprafeţe de 19 hectare teren amplasate pe malul lacului Siutghiol. Astfel, prin sentinţa civilă nr ####/1 aprilie 2010 a Judecătoriei Constanţa, definitivă şi irevocabilă prin decizia civilă nr ###/22 februarie 2011 a Tribunalului Constanţa, s-a dispus obligarea Comisiei Judeţene la emiterea titlurilor de proprietate în favoarea persoanei vătămate.
####, timp de mai mulţi ani, persoana vătămată a făcut multiple demersuri în vederea aducerii la îndeplinire a dispoziţiilor instanţei de judecată, ####### Județeană pentru stabilirea dreptului de proprietate nu a emis titlurile de proprietate. De la rămânerea definitivă a hotărârii judecătoreşti trecuseră mai mult de 5 ani.
######### ####, în calitate de beneficiară a Legi 18/1991, a efectuat în anul 1991 primele demersuri administrative și judiciare în vederea reconstituirii dreptului de proprietate, ca moștenitoare a numiților ######## ### și #### ########.
După aproximativ 20 de ani, respectiv în anul 2010, Judecătoria Constanța a pronunțat în dosarul ####/212/2010 sentința civilă nr ####/1.04.2010 prin care a obținut recunoașterea judecătorească a drepturilor sale. Această hotărâre judecătorească a rămas definitivă și irevocabilă prin decizia civilă nr ###/22 februarie 2011 pronunțată de Tribunalul Constanța în dosarul civil nr #####/118/2010.
În esență, aceste hotărâri judecătorești i-au recunoscut persoanei vătămate ######### #### calitatea de persoană îndreptățită la reconstituirea dreptului de proprietate pentru o suprafață de 19 hectare teren amplasat în ########## #########, după cum urmează : 10 hectare în sola A501/1 și 9 hectare în sola A498/2.
Prin cele două hotărâri judecătorești mai sus indicate, instanțele au dispus totodată obligarea Comisiei Județene pentru Stabilirea Dreptului de proprietate asupra Terenurilor Constanța, condusă de Prefect, să emită titluri de proprietate pentru aceste terenuri, fiind stabilite clar și vecinătățile (drumuri de exploatare – malul lacului Siutghiol, drum național, lac Siutghiol și proprietăți particulare).
Hotărârea a fost pronunțată în contradictoriu cu ####### Județeană Constanța pentru stabilirea dreptului de proprietate asupra terenurilor, ####### Locală de fond funciar Constanța și ####### Locală de Fond Funciar ###### ############.
Ulterior pronunțării acestor hotărâri, persoană vătămată a efectuat multiple demersuri în relația cu ####### Județeană, toate rămase fără rezultat. De altfel, nici în prezent titlurile de proprietate în discuție nu au fost încă emise, persoana vătămată fiind privată în continuare de dreptul său de proprietate recunoscut pe cale judiciară.
Întrucât, în paralel cu procesele derulate pentru reconstituirea dreptului său de proprietate, pentru terenurile în discuție au fost emise alte titluri de proprietate, unor persoane neîndreptățite, persoana vătămată s-a adre### ########### ## judecată pentru a obține desființarea acestora.
Astfel, prin sentința civilă nr #####/2 decembrie 2008 pronunțată de Judecătoria Constanța în dosarul nr ##/212/2003, definitivă prin decizia civilă nr ####/30 octombrie 2009 pronunțată de Tribunalul Constanța, au fost desființate (constatarea nulității absolute) cinci titluri de proprietate emise numiților ###### ####, ##### ####, ####### ######, ######## ####### și ###### ##### pentru terenurile ce însumau 19 hectare, cuvenite persoanei vătămate ######### ####.
Instanțele au constatat că cele cinci titluri de proprietate au fost obținute prin manopere frauduloase, beneficiarii reconstituirii dreptului de proprietate neavând nici un document care să probeze dreptul de proprietate al autorilor sau calitatea anterioară de acționar #####. Astfel cum rezultă din cuprinsul hotărârilor judecătorești existente la dosar, emiterea celor 5 titluri s-a făcut cu încălcarea procedurilor legale și în lipsa oricărui document care ar fi trebuit să stea la baza emiterii titlurilor de proprietate. Mai mult, instanțele rețin implicarea frauduloasă și interesul numitului ##### ######## în obținerea unor terenuri pe un amplasament superior ca valoare.Hotărârea a fost pronunțată în contradictoriu cu ####### Județeană de fond funciar Constanța și ####### Locală de fond funciar Constanța. în mod evident, cele două Comisii cunoșteau încă din anul 2009 că cele 5 titluri de proprietate au fost desființate.
Întrucât toate aceste persoane înstrăinaseră terenurile în discuție numiților ##### ######## și ##### #####, prin sentința civilă nr ####/22 septembrie 2011 a Tribunalului Constanța, pronunțată în dosarul #####/212/2010, au fost desființate contractele de vânzare-cumpărare nr 1798/17 mai 2002, nr 1799/17 mai 2002,  nr 1801/17 mai 2002, nr 1802/17 mai 2002 și nr 1807/17 mai 2002. Hotărârea a rămas definitivă și irevocabilă prin respingerea căilor de atac de către Curtea de Apel Constanța (Decizia ##/C/27 mai 2013) și Înalta ##### de Casație și Justiție (decizia nr ####/9 iunie 2015).
Astfel cum reiese din cuprinsul acestor hotărâri judecătorești, ##### ######## și autorii acestuia (###### ####, ##### ####, ####### ######, ######## ####### și ###### #####) și-au dobândit drepturile de proprietate prin fraudă și cu rea credință.
Hotărârea a fost pronunțată în contradictoriu cu ##### ######## și a fost comunicată Ofiuciului de Cadastru și Publicitate Imobiliară Constanța pentru a pune în aplicarea dispoziția instanței de radiere din Cartea funciuară a tuturor drepturilor de proprietate intabulate în favoarea persoanelor indicate în paragraful anterior, atât în baza titlurilor de proprietate inițiale cât și a contractelor de vânzare-cumpărare subsecvente (toate desființate de instanțe ca nule absolut).
Aceste hotărâri au fost atacate și în căi extraordinare de atac care în final au fost respinse. Cu toate acestea, ####### Județeană a refuzat cu obstinație să dea curs dispozițiilor instanței de judecată. Refuzul a fost justificat prin invocarea a diverse pretexte ce țineau de conduita Comisiei Locale Constanța sau Comisiei Locale ###### ############. Punctele de vedere ale Comisiei Județene sunt însă netemeinice în condițiile în care, potrivit art. 12 din Legea 18/1991, comisiile locale funcționează sub îndrumarea și controlul comisiei județene, conduse de Prefect.
Fără să ia nici o măsură pentru a rezolva presupusele probleme ale comisiilor din subordine, ####### Județeană a continuat să refuze eliberarea titlurilor de proprietate persoanei îndreptățite.
În anul 2016, Instituția Avocatului Poporului a adre### ########### ########### Județul Constanța o Recomandare în sensul de a emite cele două titluri de proprietate. De această dată, inculpatul ########## a justificat refuzul de a se conforma hotărârii prin aceea că a formulat o plângere penală în legătură cu modalitatea în care, în anul 2010, Judecătoria Constanța i-a recunoscut persoanei vătămate dreptul asupra suprafeței de 19 hectare.
La solicitarea recentă a Direcției Naționale Anticorupție – Serviciul Teritorial Constanța, Instituția Prefectului a răspuns că nu poate emite titlurile de proprietate întrucât terenurile în discuție fac obiectul unui sechestru asigurator dispus de Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Constanța într-un dosar penal care îl privește pe expertul tehnic care a întocmit un raport de expertiză extrajudiciară folosit de persoana vătămată în procedurile judiciare de recunoaștere a dreptului său de proprietate.
La data de 30 iunie 2015 persoana vătămată s-a adre### ######## Județene, solicitând acesteia să se conformeze hotărârilor judecătorești. Aceasta a răspuns la data 27 iulie 2015 cu precizarea că va efectua demersurile necesare  pentru îndeplinirea dispozițiilor instanței și că, în acest sens, va convoca ####### Locală, aceasta având obligația de a întocmi documentația prealabilă necesară emiteri titlurilor.
La data de 15 septembrie 2015 persoana vătămată s-a adresat cu o notificare și Comisiei Locale Constanța dar aceasta nu a comunicat nici un răspuns.
În luna octombrie 2015 persoana vătămată a efectuat demersuri în vederea executării silite a Instituției Prefectului Județul Constanța. Ca răspuns, Instituția Prefectului a precizat că efectuează demersuri pentru emiterea titlurilor de proprietate, sens în care : a) a fost înscrisă pe ordinea de zi propunerea Comisiei Locale ###### ############ în sensul anulării vechilor titluri de proprietate ale persoanei vătămate (anulate în anul 2010); b) ####### Locală Constanța va formula o propunere către ####### Județeană în sensul de a lua act de anularea celor 5 titluri de proprietate ale autorilor numitului ##### ########; c) ####### Locală ###### ############ va depune la Oficiul de Cadastru și Publicitate Imobiliară Constanța documentația necesară în vederea întocmirii titlurilor de proprietate.
La data de 3 decembrie 2015, Instituția Prefectului Județul Constanța, prin Prefect ### ##########, a solicitat Comisiei Locale de Fond Funciar ###### ############ să participe la lucrările Comisiei Județene, în scopul de a rezolva problema emiterii celor două titluri de proprietate.  Aceeași solicitare a fost adresată și Comisiei Locale Constanța. Anterior, Instituția Prefectului Județul Constanța solicitase în trei rânduri, acesteia din urmă, să întocmească documentațiile necesare în vederea aducerii la îndeplinire a dispozițiilor hotărârilor civile invocate de persoana vătămată.
La data de 7 decembrie 2015 a fost emisă Hotărârea Prefectului nr 155 prin care au fost validate propunerile Comisiei Locale ###### ############ prin care suprafața de 19 hectare a persoanei vătămate a fost cuprinsă în Anexa 47.  Concret, s-a lua act de anularea celor două titluri de proprietate inițiale ale persoanei vătămate (tot 19 hectare dar pe alt amplasament).
La data de 20 ianuarie 2016, Instituția Prefectului Constanța a informat persoana vătămată cu privire la faptul că ####### Locală Constanța nu a formulat propunerea de a se luat act de anularea celor 5 titluri de proprietate ale autorilor numitului ##### ######## (privitoare la terenurile persoanei vătămate, emise unor persoane neîndreptățite și anulate de instanță încă din anul 2009).
Un astfel de demers era absolut inutil, ####### Județeană fiind obligată să se conformeze dispozițiilor instanței și să desființeze titlurile (art. 58 din Legea 18/1991).
La data de 25 ianuarie 2016 ####### Locală ###### ############ a procedat la punerea în posesie a persoanei vătămate asupra terenurilor în discuție după care a înaintat documentația Oficiului de Cadastru și Publicitate Imobiliară în vederea redactării titlurilor.
La data de 9 martie 2016, OCPI Constanța a informat Instituția Prefectului că a primit toată documentația necesară pentru terenurile în discuție dar că pe amplasamentele aferente au fost emise anterior, de către ####### Județeană, cele 5 titluri de proprietate. În consecință, OCPI Constanța nu a putut da curs solicitării Comisiei Locale ###### ############, pentru aceasta fiind necesară desființarea vechilor titluri.
######## vătămată s-a adresat din nou Instituției Prefectului care, de această dată, a invocat atât neformularea, de către ####### Locală Constanța, a propunerii de a se lua act de anularea celor 5 titluri de proprietate cât și motive privitoare la documentația întocmită de ####### Locală ###### ############ (modificarea Anexei 36 și lipsa unor înscrisuri, neindicate punctual).
La solicitarea persoanei vătămate, Instituția Avocatului Poporului a efectuat o verificare la instituțiile implicate, solicitând puncte de vedere mai multor persoane cu putere de decizie. În acest context, prefectul ########## ###### ###### și consilierul juridic ######### ######## au afirmat că nu vor fi eliberate titlurile de proprietate până când nu se va pronunța din nou instanța de judecată într-un dosar penal care îl privește pe expertul ########## ######.
Întrebați de ce nu au formulat propunere către ####### Județeană pentru a lua act  de anularea celor 5 titluri de proprietate desființate de instanță, Primarul municipiului Constanța și secretarul UAT Constanța, membrii ai Comisiei Locale Constanța, au afirmat că nu au făcut acest lucru întrucât nu au avut dovada terminării proceselor civile. Cei doi membri ai Comisiei Locale Constanța au mai declarat că nu au competență pentru emiterea celor două titluri de proprietate întrucât persoana vătămată a depus documentația la ####### Locală ###### ############.
În luna mai 2016 ####### Locală ###### ############ a înaintat, încă o dată, Comisiei Județene, întreaga documentație. De această dată, Prefectul a comunicat Comisiei Locale ###### ############ că returnează documentația împreună cu un referat din care nu rezultă motivele concrete avute în vedere și nici ce ar trebui să facă în continuare ####### Locală. Astfel cum rezultă din declarațiile martorilor (membri ai Comisiei Locale ###### ############), ####### Județeană nu a mai restituit, în realitate, documentația. De asemenea, martorii au afirmat că documentația este completă și nu există nici un motiv serios pentru blocarea demersurilor.
####### Locală ###### ############ s-a adre### ######## Județe și a cerut să i se precizeze în mod concret ce documente mai trebuie atașate, informând-o totodată cu privire la nereturnarea documentației.
La data de 10 noiembrie 2016, inculpatul ########## ###### ###### a transmis Primăriei comunei ###### ############ ordonanța nr ###/P/2016 din data de 8 noiembrie 2016 a Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Constanța prin care a fost instituită măsura sechestrului asigurator asupra terenului de 19 hectare.
La data de 8 septembrie 2016 ####### Locală Constanța a înaintat Instituției Prefectului Județului Constanța propunerea de a lua act de anularea celor 5 titluri de proprietate ale soților #####, propunerea fiind validată prin Hotărârea nr 194/13 octombrie 2016.
Cu toate acestea, până la finalul mandatului de prefect (iulie 2017), ########## ###### ###### a refuzat în continuare, cu obstinație și în disprețul hotărârilor judecătorești, să emită cele două titluri de proprietate.
Acest refuz a afectat-o pe persoana vătămată și într-un mod subsidiar, după cum urmează : în anul 2011 Primăria municipiului Constanța a expropriat cca 2,3 hectare din cele 19 hectare, proprietatea persoanei vătămate. Primăria a emis în acest sens o Hotărâre de Stabilire a Despăgubirilor prin care s-a dispus plata sumei de 240.465 euro către persoana care își va proba dreptul real asupra terenului expropriat. #### a fost consemnată într-un cont deschis la CEC ####.
######## vătămată a aflat despre expropriere în anul 2015 și s-a adresat Primăriei municipiului Constanța cu o cerere de eliberare, în favoarea sa, a sumei de 240.465 euro. #### nu a fost însă eliberată întrucât persoana vătămată nu avea titluri de proprietate pentru terenul expropriat.Această sumă reprezintă o pagubă concretă suferită de persoana vătămată.
Din declarațiile persoanei vătămate ######### #### rezultă că încă din anul 2011 a obținut o hotărâre judecătorească definitivă și irevocabilă părin care ####### județeană de aplicare a Legii 18/1991 a fost obligată la emiterea unor titluri de proprietate în favoarea acesteia. Prin această hotărâre judecătorească au fost stabilite și solele în care se află terenurile în discuție. În opinia persoanei vătămate, la baza refuzului inculpatului de a emite titlurile de proprietate ar sta implicarea numitului ##### ########, persoană care era interesat să obțină cele 19 hectare de teren ce i se cuvin persoanei vătămate.
Din declarație rezultă că ##### ######## i-ar fi spus în mai multe rânduri că acele terenuri i se cuvin și că persoana vătămată nu va obține niciodată titlurile de proprietate întrucât acesta are influență asupra autorităților publice locale. Mai mult, ##### ######## s-a oferit să-i faciliteze persoanei vătămate obținerea titlurilor de proprietate, cu condiția ca aceasta să îi vândă ulterior terenurile în discuție la un preț mult mai mic decât cel real.
Un demers similar ar fi făcut în anul 2013 și numitul Strutinski ##### care și-a manifestat dorința de a se ocupa personal de obținerea titlurilor de proprietate
Martorul ######## ###### a făcut parte din colectivul tehnic al Comisiei Județene de fond funciar, din partea Oficiului de Cadastru și Publicitate Imobiliartă Constanța. acesta a declarat că în situația în care există hotărâri judecătorești prin care ####### județeană este obligată să emită titlul de proprietate, aceasta ia act de hotărârea judecătorească pe care analizează în vederea conformării. Martorul a precizat că uneori era necesară completarea documentației. Chestionat în privința situației terenurilor cuvenite persoanei vătămate, martorul a declarat că a auzit că ar fi o suspiciune de suprapunere a unor sole și că prefectul a solicitat întocmirea unui raport de expertiză extrajudiciară care să stabilească amplasamentul terenurilor.
Martorul a declarat expres că discuțiile despre aceste terenuri ”au fost purtate, în ședință, de juristul Prefecturii și de prefectul județului ########## ######. Acesta a spus că trebuie să se mai studieze documentația sau să se completeze. El a vrut să stopeze acest dosar.” ###### martorului a fost în sensul că hotărârea judecătorească trebuia aplicată iar titlurile de proprietate trebuiau emise.
Martorul ######### ######## este persoana care, în calitate de jurist al Instituției Prefectului și de membru al Comisiei Județene, a întocmit un referat prin care îl sesiza pe inculpatul ########## că ar exista o neconcordanță între amplasamente. Urmare acestui punct de vedere, inculpatul ar fi dispus formularea unei plângeri penale pe care a redactat-o chiar martorul.
S-a retinut ca relevant punctul de vedere al martorului în sensul că existența unui sechestru asigurator nu împiedica cu nimic emiterea titlurilor de proprietate. Cu toate acestea, inculpatul a transmis persoanei vătămată o adresa prin care îi explica motivul refuzului de a emite titlurile, respectiv existența unei măsuri asiguratorii a cărei instituire chiar acesta a solicita-o.
Martorul #### ###### a făcut parte din Colectivul tehnic al Comisiei Județene, ocupându-se însă de partea tehnică a ședințelor, respectiv pregătirea documentelor și întocmirea proceselor verbale de ședință.  Depoziția nu conține informații relevante pentru clarificarea situației de fapt.
Martorul ##### ######## este persoana care a deținut, temporar, dreptul de proprietate asupra terenului de 19 hectare, obținut prin 5 contracte de vânzare-cumpărare. Toate aceste contracte dar și actele de proprietate ale autorilor acestuia (vânzătorilor din cele 5 contracte) au fost anulate, ultima hotărâre judecătorească, a Înaltei ##### de Casație și Justiție, datând din 2015.
Audierea acestuia a fost realizată cu precădere din perspectiva cercetării unei infracțiuni prevăzute de art. 181 din Legea 78/2000, în legătură cu obținerea de fonduri europene pentru exploatarea terenului în discuție. Suplimentar însă, rețin ca relevantă declarația martorului în sensul că valoarea terenului este de câteva milioane de euro.
Cu toate acestea, susnumitul a formulat în anul 2016 o plângere penală împotriva expertului ########## ######, persoana care, în anul 2008, întocmise un raport de expertiză extrajudiciară. În cadrul plângerii și pe parcursul urmăririi penale efectuate de Parchetul de pe lângă Curtea de Apel, având ca obiect săvârșirea unei pretinse infracțiuni de abuz în serviciu cu consecințe deosebit de grave, numitul ##### ######## dar și Instituția Prefectului ####### #########, reprezentată de inculpatul ##########, au reclamat însă un prejudiciu mai mic de 1 milion de euro. În acest fel, a fost evitată atragerea competenței Direcției Naționale Anticorupție. În același dosar inculpatul și martorul ##### au solicitat procurorului de caz instituirea unei măsuri asiguratorii asupra terenului, cererea fiindu-le admisă. Numitul ##### ######## cunoștea foarte bine valoarea reală a terenului întrucât în cererea de apel depusă la Judecătoria Constanța în dosarul nr #####/3/2015 a afirmat că valoarea de piață depășește 20 de milioane de euro.
Ulterior, inculpatul a invocat existența acestei măsuri asiguratorii pentru a bloca emiterea titlurilor de proprietate. Ceea ce dorea inculpatul era condamnarea penală a expertului, desființarea unor înscrisuri pe care se întemeiau hotărârile judecătorești favoribile persoanei vătămate și, ulterior, revizuirea acestora.
Curtea de Apel Constanța a dispus achitarea inculpatului ########## ######, a înlăturat din hotărârea instanței de fond dispozițiile privitoare la restabilirea situaţiei anterioare precum şi cele referitoare la desfiinţarea în totalitate a înscrisurilor considerate false; totodată, a respins, în totalitate, ca nefondată acţiunea civilă formulată de partea civilă ##### ######## și a dispus ridicarea sechestrului asigurător instituit prin Ordonanţa Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Constanţa nr.401/08.11.2016 asupra suprafeţei de 19 ha, ”proprietatea petentei ######### ####”.
Imediat după achitarea definitivă a expertului ########## ###### (30 decembrie 2019) la nivelul Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Constanța a fost constituit în anul 2020 un nou dosar penal ce are ca obiect o infracțiune de abuz în serviciu cu consecințe deosebit de grave, terenul în discuție fiind din nou indisponibilizat. Ambele dosare au fost constituite la Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Constanța, dosarele fiind repartizate aceluiași procuror de caz.
#### cu prilejul audierii în calitate de suspect, ########## ###### ###### a declarat că, în calitate de jurist, poate afirma că existența măsurii asiguratorii nu împiedica cu nimic emiterea titlurilor, prin adresa nr 20269/10.11.2016 i-a comunicat persoanei vătămate ordonanța emisă în dosarul penal nr ###/P/2016 al Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Constanța prin care s-a dispus indisponibilizarea terenului.
Din cuprinsul ordonanței rezulte că instituirea măsurii a fost cerută de Instituția Prefectului Județul Constanța
Martorul ######## ####### este persoana care, în calitate de avocat, a asistat-o și reprezentat-om pe numita ######### #### în procesele civile privitoare la terenul în discuție. Depoziția sa este în sensul că numai reaua-voință a autorităților a condus la situația ca persoana vătămată să nu intre în posesia celor două titluri de proprietate. Martorul a purtat personal discuții cu reprezentanții Primăriei și Prefecturii Constanța din care a înțeles că aceștia se vor opune în orice mod posibil emiterii titlurilor de proprietate.
Situația omisiunii titlurilor de proprietate a făcut obiectul unor verificări efectuate de Avocatul Poporului. Astfel cum rezultă din adresa nr ######## august 2017, instituția Avocatul Poporului este abilitată să emită recomandări prin care solicită autorităților în discuție încetarea încălcării drepturilor și libertăților persoanelor fizice, repunerea în drepturi acestora și repararea prejudiciilor.
Pe durata anchetei efectuate de experții instituției, aceștia au discutat atât cu Prefectul Județului ########## ###### ###### cât și cu reprezentanta Comisiei Județene de fond funciar, ######### ########.
Astfel cum rezultă din materialul transmis de Instituția Avocatul Poporului, inculpatul și ######### ######## le-au spus experților că ”este necesară o clarificare a situației” și că ”nu vor proceda la eliberarea vreunui titlu de proprietate până când nu se va pronunța din nou instanța de judecată deoarece aceștia au formulat o plângere penală cu privire la veridicitatea și legalitatea informațiilor din Raportul de expertiză extrajudiciară întocmit de către expertul ########## ######, raport care a stat la baza identificării amplasamentului și emiterii sentinței civile  nr #########”. Cei doi au indicat experților dosarul nr ###/P/2016 al Parchetului de pe lângă Tribunalul Constanța (preluat ulterior de Parchetul de pe Curtea de Apel Constanța).
Experții au discutat și cu primarul și secretarul #### ######### – ####### ####### și ###### ####### – despre motivul pentru care nu au solicitat Comisiei Județene să ia act de anularea în instanță, irevocabil, a celor 5 titluri de proprietate deținute de ##### ######## pe aceleași amplasamente. Răspunsul dat de ###### ####### a fost că ”nu a avut dovada că s-au terminat procesele” și că vor proceda la întocmirea adresei de anulare când ”vor avea dovada”.
Urmare verificărilor efectuate, Avocatul Poporului a emis la 20 iulie 2016 o Recomandare prin care a cerut Primarului #### ######### ## ######## ###### ######### ## ########### ##### ############# ###### # ## ### ### ## ######## ##### # ####### ## ########### ### ########### (inculpatul ##########) și Comisiei Județene de fond funciar să emită titlurile de proprietate.
Până la finalul mandatului său de Prefect inculpatul nu a făcut nici un demers în acest scop. Mai mult, a rămas într-o pasivitate deplină, invocând existența unui dosar penal și a măsurii asiguratorii instituite de Parchetul de pe lângă Curtea de Apel.
Ulterior emiterii acestei recomandări, ####### Locală de fond funciar Constanța s-a conformat și a propus Comisiei Județene, în cursul lunii septembrie 2016, să ia act de anularea celor 5 titluri de proprietate obținute fraudulos de ##### ########.
Prefectul, în schimb, a tramis Direcției Naționale Anticorupție – Serviciul Teritorial Constanța – prin adresa nr 7116/12.06.2017 că în decembrie 2016 Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Constanța a dispus trimiterea în judecată a expertului ########## ###### și că, dată fiind existența pe rolul instanțelor a dosarului nr ####/118/2016, procedura administrativă este suspendată de drept până la soluționarea acestuia.
Plângerea penală a fost formulată de inculpat la o lună de la numirea sa în funcția de Prefect și, implicit, de președinte al Comisiei județene de fond funciar.
Pe durata anchetei penale au fost solicitate și atașate la dosar procesele verbale ale ședințelor Comisiei județene de fond funciar. Din analiza acestora rezultă, în esență, următoarele : numitul ### ##########, fostul Prefect al județului, s-a preocupat de rezolvarea situației titlurilor de proprietate, convocând membrii comisiilor locale și dispunând măsuri în scopul emiterii titlurilor; în schimb, inculpatul ########## ###### ######, după formularea plângerii penale, la data de 7 iulie 2016, le-a spus membrilor comisiei că ”  noi suntem în proces cu cazul acesta, fiind un proces pe rol …….pe penal ……nu știu ce se întâmplă aici dar trebuie să fim foarte atenți să nu greșim…… este prea complicat în momentul acesta……. ####### să vedem ce este în dosarul penal”.
Acestea au fost opiniile inculpatului consemnate în procesul verbal de ședință. Reiterez aspectul că existau hotătâri judecătorești irevocabile care obligau ####### Județeană să emită titlurile de proprietate și care indicau inclusiv amplasamentul unde trebnuie reconstituit dreptul de proprietate, cu indicarea vecinătăților. Mai mult, existau hotărâri irevovabile (ultima pronunțată de Înalta ##### de Casație și Justiție în 2015) care desființaseră titlurile pe care le obținuse fraudulos ##### ########.
În ședința din 7 iulie 2016 au fost validate mai multe propuneri ale Comisiei Locale ###### ############ dar despre situația terenurilor persoanei vătămate nu s-a discutat nimic. Opiniile inculpatului au fost exprimate numai în contextul în care subprefectul ##### ##### a întrebat ”ce este cu punctul 2 ?”
Rețin ca relevantă și opinia inculpatului, exprimată în aceeași ședință dar cu privire la o altă situație (####### Locală #####), acesta afirmând că primarul și secretarul comunei trebuie să dea explicații de ce nu face anumite demersuri. Mai mult, inculpatul a afirmat că primarul trebuie amendat. Totodată, inculpatul a afirmat că atunci când instanța se pronunță clar pe o cerere, nu mai sunt necesare interpretări.
În aceeași ședință, inculpatul a sancționat lipsa rolului activ al unor membri ai comisiei manifestată prin abținere de la emiterea unui punct de vedere.
Cert este că în ședința Comisiei Județene nu s-a dispus nimic, nici validarea, nici invalidarea. De asemenea, nu s-a dispus nici măcar amânarea discutării propunerii Comisiei Locale ###### ############. Mai mult, nu s-a dispus nici o măsură pentru remedierea eventualelor neclarități, lipsuri sau neconformități.
De altfel, acest lucru pare firesc întrucât actele de conduită ale inculpatului au fost coerente în sensul de a bloca emiterea titlurilor. #### singura explicație pentru care, prin adresele datate 7 și 8 noiembrie 2016, ambele depuse la dosarul penal ###/P/2016 al Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Constanța, inculpatul a cerut instituirea măsurii sechestrului asigurator asupra terenului de 19 hectare, motivând că instanța a dispus constituirea dreptului de proprietate în favoarea persoanei vătămate și a obligat ####### Județeană să emită titlu de proprietate pentru acest teren.
În condițiile în care chiar prin plângerea penală s-a indicat valoarea de 72 euro/mp și s-a solicitat cercetarea expertului ########## ###### pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu, este de neînțeles de ce a fost sesizat Parchetul de pe lângă Tribunalul Constanța și nu Direcția Națională Anticorupție, dispozițiile art. 13 alin.3 din OUG 43/2003 (”Sunt de competenţa Direcţiei Naţionale Anticorupţie infracţiunile prevăzute la art. 246, 297 şi 300 din Codul penal, dacă s-a cauzat o pagubă mai mare decât echivalentul în lei a 1.000.000 euro”).
Inculpatul, susținut de numita ######### ######## (coautoare a tuturor documentelor emise pentru tergiversarea punerii în aplicare a hotărârii judecătorești) a pus în discuție, în permanență, hotărârile judecătorești, considerându-l pe ##### ######## proprietarul terenului de 19 hectare. În această ordine de idei, cei doi au solicitat efectuarea, în dosarul penal, a unei expertize care să stabilească amplasamentul terenului în discuție. Situația este de domeniul absurdului atâta vreme cât instanțele judecătorești – de la Judecătorii până la Înalta ##### de Casație și Justiție – au stabilit irevocabil atât unde este amplasat terenul și cui i se cuvine (persoanei vătămate ######### ####) cât și modul fraudulos în care ##### ######## și autorii săi își obținuseră, temporar, drepturile de proprietate. În condițiile în care instanțele de judecată au stabilit că ##### ######## este străin de orice drept de proprietate asupra terenului în discuție, desființându-i definitiv și irevocabil toate actele de proprietate, perseverența inculpatului și a altor funcționari din rândul instituțiilor/autorităților publice de a-l considera proprietar al terenului este bizară dar și inacceptabilă.
Demersurile făcute de inculpat și de numita ######### ######## au avut ca scop nu atât condamnarea penală a expertului cât desființarea, ca fals, a înscrisului întocmit de acesta (raportul de expertiză extrajudiciară). În acest fel se deschidea calea revizuirii hotărârilor judecătorești la care m-am referit în expunere. #### motivul pentru care în ședința Comisiei județene de fond funciar din octombrie 2016 ######### ######## a adus în discuție, de multe ori, chestiunea revizuirii hotărârilor judecătorești favorabile persoanei vătămate.
Din declarația martorului Bozdoacă #### rezultă că, din punctul său de vedere, procedura de urmat era simplă pentru a fi emise titlurile de proprietate. Martorul a declarat expres că inculpatul cunoștea cazul persoanei vătămate și considera că aceasta nu era îndreptățită să primească acest teren. Percepția martorului în privința tergiversării emiterii titlurilor era aceea că ”persoanele responsabile cu luarea deciziilor atât la nivelul Comisiei Locale Constanța cât și Comisiei Județene în mod voit au amânat punerea în aplicare a hotărârii judecătorești”. Martorul a mai declarat că l-a auzit ”personal pe ########## ###### ###### spunând în cadru mai larg, sigur în prezența colegilor din biroul de lucru, că în măsura în care va putea, nu va pune în aplicare hotărârea instanței întrucât o consideră nelegală”. Martorul a mai precizat că în perioada în care a lucrat ## Colectivul de lucru al Comisiei Județene (prima parte a anului 2016) se strângeau documente în vederea depunerii unei plângeri la Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Constanța.
Martorul ######## ##### lucrează la Primăria comunei ###### ############ și a, începând cu anul 2014, este membru al Comisiei Locale de fond funciar ###### ############. Din depoziția acestui martor rezultă, în esență, că la nivelul Comisiei Locale din care făcea parte au fost făcute toate demersurile în vederea emiterii titlurilor de proprietate. În luna august 2016 Instituția Prefectului a comunicat Comisiei Locale o adresă, însoțită de un referat, din care rezulta că se returnează documentația din anumite rațiuni, inclusiv lipsa unor documente, neprecizate însă. În realitate, documentația nu a fost însă transmisă ci doar adresa de înaintare și referatul. Acest aspect a fost comunicat Instituției Prefectului prin adresa nr 9967/15.09.2016, cu solicitarea expresă de a informa ####### Locală despre ce documente trebuie atașate în completare. Instituția Prefectului nu a mai răspuns la această solicitare decât prin adresa nr 21776/10.11.2016 când a informat ####### Locală ###### ############ că prin ordonanța nr ###/P/2016 a Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Constanța s-a dispus indisponibilizarea terenului de 19 hectare. ####### Locală ###### ############ nu mai avea nimic de făcut, Oficiul de Cadastru și Publicitate Imobiliară și Instituția Prefectului Constanța trebuind să finalizeze emiterea titlurilor de proprietate.
Martorul #### ###### ####### este Primarul comunei ###### ############ și președintele Comisiei Locale de fond funciar. A dat o declarație similară, precizând expres că ####### Județeană nu a validat și nici nu a invalidat propunerea de emitere a titlurilor transmisă în luna mai 2016 (nr. 6172/20.05.2016). Martorul #### a precizat, la rândul său, că documentele nu le-au fost restituite și că acestea se află- cu siguranță la ####### Județeană întrucât dacă această ####### ar fi luat o hotărâre (validare sau invalidare a propunerii), aceasta ar fi fost comunicată Comisiei Locale.
Din depoziție mai rezultă că prin hotărârea civilă nr 8566/01.04.2010 a Judecătoriei Constanța se stabilea exact amplasamentul terenului și vecinătățile. Acest lucru rezultă, de altfel, chiar din hotărârile judecătorești aflate la dosarul cauzei.
Martorii ########### ######## #######, ######## ######, ###### #####, ###### #######, #### ####, ####### ######, ########## ######## nu au oferit amănunte relevanțe pentru clarificarea situației de fapt ci doar au expus chestiuni generale.
Martorul Accoium ###### ocupa în perioada relevantă funcția de subprefect. Din depoziția sa rezultă că în perioada iunie-iulie 2016 a devenit secretar al Comisiei Județene. În acest context, a solicitat membrilor Comisiei Județene, mai precis șeful serviciului juridic – ######### ######## – să aducă la cunoștința membrilor comisiei situația hotărârilor judecătorești, de interes fiind acele hotărâri care trebuiau puse în executare de Comisiile Locale și de ####### Județeană.
Martorul a aflat în acest fel de existența unei hotărâri judecătorești care obliga ####### Județeană să emită titlu de proprietate persoanei vătămate ######### ####. În consecință, martorul a discutat cu membrii comisiei, spunându-le că dacă nu sunt aduse la îndeplinire dispozițiile instanței, membrii comisiei săvârșesc o infracțiune și sunt pasibili de tragerea la răspundere penală.
Din depoziția martorului mai rezultă că le-a cerut colegilor să fie făcute adrese către unitățile administrativ-teritoriale implicate și să le cerea să facă demersurile necesare în vederea emiterii titlurilor de proprietate. În același context, inculpatul s-a exprimat însă că terenul în discuție nu i se cuvine persoanei vătămate întrucât amplasamentul nu este cel corect, făcând totodată vorbire și despre existența unor litigii.
Martorul a mai precizat că, din ce își amintește, ####### Locală ###### ############ a înaintat toată documentația încă din ianuarie 2016 și nu cunoaște cauza neemiterii titlurilor. În martie 2017, tot în mandatul inculpatului, martorul i-a solicitat numitei ######### ######## o informare cu privire la terenul persoanei vătămate iar aceasta i-a precizat că există litigii legate de această speță fapt pentru care nu se pot scrie titlurile de proprietate.
Din aceeași depoziție mai reiese că în anul 2016, într-un caz asemănător (cariera de piatră de la ########), titlul de proprietate a fost emis de îndată.
Astfel, din înscrisurile existente la dosar rezultă că în luna martie 2016, la foarte scurt timp de la numirea inculpatului ########## în funcția de Prefect al județului Constanța, ####### Județeană pentru stabilirea dreptului de proprietate privată asupra terenurilor Constanța, având în vedere prevederile unei decizii civile precum și două referate interne, ținând seama de Hotărârea #### pronunțată în cauza #### și alții împotriva României (neexecutarea sau executarea cu întârziere a hotărârilor judecătorești definitive), a dispus punerea în aplicare a hotărârii judecătorești, reconstituirea în natură a dreptului de proprietate, în beneficiul persoanelor îndreptățite și obligarea unei Comisii locale să realizeze, de îndată, punerea în posesie și, nu în ultimul rând, scrierea titlului de proprietate de către OCPI Constanța (Hotărârea nr 34/2016).
In acest caz, existau persoane care militau pentru nerespectarea hotărârii judecătorești, argumentând că terenul în discuție reprezenta o exploatație minieră care nu putea fi retrocedată în natură.
În acest caz inculpatul a procedat însă cu totul diferit față de cazul persoanei vătămate, invocând în mod corect inclusiv practica Curții Europene a Drepturilor Omului. Precizez în acest sens că în cauza #### împotriva României #### a analizat  situația petentului #### ####### și a altor persoane în privința cărora instanţele interne au pronunţat decizii potrivit cărora reclamanţii aveau dreptul la anumite sume şi/sau dreptul de a beneficia de anumite acţiuni întreprinse în favoarea lor de autorităţile statului. Cu toate acestea, reclamanţii nu au putut obţine în timp util punerea în executare a deciziilor pronunţate.
În consecință, s-a apreciat că, inculpatul ########## era în deplină cunoștință de cauză cu privire la ce trebuia să facă.
Adoptarea Hotărârii nr 34/2016 a fost precedată de întocmirea unui referat aprobat de inculpatul ########## în care sunt expuse argumentele ce impuneau punerea în executare a deciziei civile, inclusiv constatări ale Curții Europene a Drepturilor Omului în sensul că ”orice persoană fizică sau juridică are dreptul la respectarea bunurilor sale. Nimeni nu poate fi lipsit de proprietatea sa decât pentru o cauză de utilitate publică …..”.
Martorul ##### ##### a ocupat funcția de subprefect în perioada relevantă, în această calitate fiind și secretar al Comisiei Județene. Martorul și-a amintit o discuție pe care a avut-o cu inculpatul ##########, acesta spunându-i ”o cunosc pe baba asta pentru că a avut o serie de intervenții la mine pe perioada când eram secretar general și nu are dreptate”.Într-adevăr, la dosar există înscrisuri privitoare la terenurile persoanei vătămate, semnate de inculpat în calitate de secretar general.Martorul a mai declarat că în perioada respectivă pe rolul Comisiei județene exista o speță similară, privitoare la cariera de piatră de la ########. Concret, exista o hotărâre judecătorească care obliga ####### județeană să emită titlul de proprietate, sub sancțiunea plății unor amenzi zilnice.  În acest caz problema s-a rezolvat foarte repede, fiind emis titlul.
Pentru a nu ajunge într-o situație similară, martorul i-a solicitat prefectului să procedeze în același mod. În perioada aceea inculpatul a transferat-o la Instituția Prefectului, de la Primăria Mangalia, pe numita ######## #########, scopul fiind rezolvarea problemelor ######### #### și ####### de ######.
Martorul ##### ##### a precizat că nu știe de ce s-a procedat în mod diferit în cele două spețe și că atunci când i-a cerut inculpatului să ia măsuri pentru punerea în aplicare a hotărârii judecătorești, acesta i-a spus că va face plângere penală împotriva expertului și că nu are cum să execute acea hotărâre.
Martorul ######-##### #### ###### nu a oferit amănunte relevante cu privire la demersurile administrate făcute cu privire la terenurile în discuție dar a precizat că, la solicitarea inculpatului, a întocmit un răspuns adresat Direcției Naționale Anticorupție în care a notat ce i s-a dispus de către acesta din urmă, respectiv că nu au fost emise titlurile întrucât există un dosar penal în lucru iar terenurile au fost sechestrate.
Martorul ####### ###### #####, membru al Comisiei Locale de fond funciar ###### ############, a declarat că la nivelul acestei comisii s-au făcut toate demersurile pentru punerea în aplicare a hotărârii judecătorești, inclusiv punerea în posesie a persoanei vătămate.
Martorul #### ###### este persoana care, în calitate de arendaș, a lucrat ## lucrează și în prezent terenul în discuție. Acesta a fost audiat, cu precădere, din perspectiva săvârșirii infracțiunii prevăzute de art. 181 alin.1 din Legea 78/2000 întrucât a obținut sprijin pe suprafață pentru acest teren.
Martorul a declarat că a lucrat ##### teren în baza unui contract de arendare încheiat în anul 2007 cu ##### ########, prelungit în anul 2012 pentru 5 ani, arenda plătită ridicându-se, în total, la cca. 30.000 lei.
Martorul ####### ##### este membru al comisiei locale de fond funciar Constanța. Aceasta avea cunoștință, în linii mari, despre situația terenurilor persoanei vătămate dar și despre faptul că nu ####### Locală Constanța trebuia să emită titlurile.
Martorul ###### ####### este secretarul unității administrativ-teritoriale Constanța și secretarul Comisiei Locale de fond funciar Constanța. Aceasta a precizat că inițial ####### Locală Constanța nu a considerat oportun să propună Comisiei Județene să ia act de anularea celor 5 titluri de proprietate ale numitului ##### ########, demersul fiind considerat pe bună dreptate inutil în condițiile în care o instanță judecătorească constatase nulitatea absolută a acestora. Totuși, la solicitarea Avocatului Poporului, ####### Locală a formulat o astfel de propunere.
Martorul ####### ##### este secretarul comunei ###### ############ și membru al Comisiei locale de fond funciar. Depoziția sa este în sensul că la nivelul Comisiei Locale s-a ”făcut tot ce se putea face, potrivit competențelor legale, pentru emiterea titlurilor de proprietate”.
Martorul ####### ######## lucrează în cadrul Oficiului de Cadastru și Publicitate Imobiliară Constanța și a fost audiată în legătură cu un răspuns transmis persoanei vătămate. Martorul a relatat ce cunoaște despre procedura ce trebuia urmată în scopul emiterii titlurilor și a adus în discuție necesitatea întocmirii unui plan parcelar despre care anterior, în toată corespondența purtată între instituțiile statului, nu s-a făcut niciodată vreo mențiune.
Martorul ###### ###### este membru al Comisiei Județene de fond funciar Constanța, ca reprezentant al Oficiului de Cadastru și Publicitate Imobiliară Constanța. În opinia martorului, la momentul audierii (mai 2018), motivul pentru care titlurile de proprietate nu se puteau scrie este acela că nu a fost emisă hotărârea Comisiei Județene pentru radierea din Anexele 19 și 36 a autorilor persoanei vătămate și înscrierea acestora într-o altă anexă, respectiv 47, validarea suprafeței diminuate și înscrierea în procesele verbale de punere în posesie a suprafeței actualizate.
Martorul ###########, funcționar al Oficiului de Cadastru și Publicitate Imobiliară Constanța, și-a expus opinia cu privire la procedurule ce trebuie urmate, precizând expres că ”este treaba Comisiei Județene să clarifice toate aspectele privitoare la suprafețele de teren ce trebuie să apară în procesele verbale de punere în posesie și în titlurile de proprietate; comisiile locale și OCPI-ul lucrează în problema emiterii titlurilor de proprietate sub coordonarea Comisiei Județene”.
Din analiza multiplelor puncte de vedere ale funcționarilor audiați ca martori, exprimate cu privire la procedura emiterii titlurilor, că nu era foarte clar, pentru aceștia, cum trebuie procedat în mod concret. Unii au indicat anumiți pași procedurali, alții au spus că nu erau necesare diverse demersuri iarți alții au fost inconsecvenți. #### cazul martorului ######## ###### – directorul Oficiului de Cadastru și Publicitate Imobiliară Constanța – care a indicat cu prilejul audierii anumite demersuri procedurale dar care în ședințele Comisiei Județene de fond funciar părea nedumerit și nu a exprimat nici un punct de vedere relativ la situația persoanei vătămate.
Pe de altă parte, rezultă cu evidență că unii funcționari – membrii Comisiei locale de fond funciar ###### ############ – au făcut tot ce au putut, cu bună credință, pentru aducerea la îndeplinire a hotărârilor instanțelor judecătorești în timp ce alții – precum inculpatul și numita ######### ######## s-au preocupat doar de tergiversarea găsirii unor soluții.
Or, exact aceasta este obligația legală a persoanei care ocupă funcția de Prefect și care are, prin efectul legii, calitatea de Președinte al Comisiei Județene de fond funciar. Inculpatul nu a făcut nimic din ceea ce era obligat prin lege să facă.
Martorul ######## ########## a fost membru al Colectivului tehnic al Comisiei Județene de fond funciar în perioada #########, din partea Consiliului ######## Constanța. martorul a declarat că avea cunoștință despre  situația persoanei vătămate și despre existența unei hotărâri judecătorești definitive și irevocabile, apreciind că aceasta trebuia pusă în aplicare.
Martorul a expus cu prilejul audierii propria opinie în privința demersurilor ce trebuiau făcute pentru aducerea la îndeplinire a dispozițiilor instanței, reclamanând modalitatea eronată în care s-a procedat. Astfel, martorul și-a amintit că în anul 2016 ####### locală ###### ############ a solicitat informații cu privire la anexele în care trebuie încadrați autorii persoanei vătămate, în vederea punerii în posesie. În urma discuțiilor purtate în colectivul tehnic s-a optat pentru încadrarea în anexa 47, punct de vedere nesusținut de martor. Punctul de vedere a fost transmis Comisiei Locale ###### ############ care s-a conformat. Ulterior, aceasta a înaintat propunerea de validare care nu a fost însă însușită, tot #### Bozdoacă susținând printr-un referat din care rezulta că nu este corectă încadrarea.
Din declarație mai rezultă că inculpatul nu a informat ####### despre formularea cererii de instituire a măsurii sechestrului. Ulterior, inculpatul și ######### ######## s-au prevalat de existența sechestrului pentru a nu continua demersurile de punere în aplicare a hotărârii judecătorești.
Martorul și-a manifestat nemulțumirea cu privire la demersurile inculpatului, făcute fără informarea Comisiei Județene și a precizat expres că titlurile de proprietate trebuiau emise.
Martorul ####### ######## ########## a avut calitatea de membru al Comisiei locale de fond funciar ###### ############. Potrivit acestuia, ####### locală de fond funciar a făcut ”toate demersurile necesare pentru emiterea unor noi titluri de proprietate numitei ######### #### și anume punerea în posesie, anularea titlurilor vechi de proprietate ale acesteia, întocmirea documentației și înaintarea propunerii către OCPI Constanța și Instituția Prefectului #### #########”
La la data de 18 decembrie 2017 am solicitat Oficiului de Cadastru și Publicitate Imobiliară Constanța să ne comunice un punct de vedere cu privire la stadiul propunerii Comisiei Locale ###### ############ nr ######## cu privire la obligația stabilită prin sentința civilă nr ####/1 aprilie 2010.
Astfel cum rezultă din adresa răspuns nr 9947/13 decembrie 2017, ”propunerea nr ########## a Comisiei Locale ###### ############ nu a fost validată dar nici invalidată prin nici o hotărâre a Comisiei Județene; având în vedere că nu au fost emise Hotărâri ale Comisiei Județene privind punerea în executare a Sentinței civile nr ####/01.04.2010 (în care se prevede obligația Comisiei Județene să emită titlul de proprietate), validarea/invalidarea propunerii Comisiei Locale ###### ############ privind radierea din Anexele 19 și 36 a celor doi autori și înscrierea acestora în anexa 47 și validarea suprafeței diminuată înscrisă în procesul verbal de punere în posesie nr 778/25.01.2016 autor ######## ###, OCPI Constanța nu poate proceda la redactarea titlurilor de proprietate”.
Din acest răspuns rezultă cu evidență că omisiunea inculpatului și a celorlalți membri ai Comisiei Județene de a face demersurile mai sus indicate reprezintă cauzele directe ale neemiterii titlurilor de proprietate către persoana vătămată.
Ulterior indisponibilizării terenurilor de către Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Constanța, instituțiile cu competențe în aplicarea Legii 18/1991 au manifestat reticență în a lua măsurile adecvate aducerii la îndeplinire a Sentinței civile nr ####/01.04.2010, tuturor fiindu-le comunicată ordonanța procurorului de caz, urmare diligențelor inculpatului ########## ###### ###### și numitului ##### ########.
Pe durata anchetei penale au fost obținute și alte înscrisuri din care rezultă reaua-credință a inculpatului ########## ###### ######. Astfel, la data de 8 iulie 2016 inculpatul ########## a depus la Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Constanța o plângere penală prin care solicita tragerea la răspundere penală a numitului ##### #######, fost prefect al județului Constanța și a altor câteva persoane deoarece ”nu au pus în executare Sentința Civilă nr ####/25.04.2008 a Judecătoriei Constanța” prin care ####### județeană de aplicare a Legii 18/1991 fusese obligată să reconstituie în favoarea reclamantelor dreptul de proprietate asupra unor suprafețe de teren.
Din conținutul plângerii penale rezultă că inculpatul reclamă acte de conduită similare celor ce fac obiectul acestui dosar penal. Singura diferență este că în cazul mai sus expus persoanele îndreptățite la reconstituirea dreptului de proprietate obținuseră obligarea Comisiei Județene la plata unor daune cominatorii.
######## vătămată ######### #### a formulat la rândul ei o astfel de cerere dar judecata a fost suspendată, la cererea inculpatului, întrucât exista un proces penal de a cărei modalitate de soluționare depindea și cauza civilă. #### după 3 ani de zile, fiind soluționat dosarul penal nr ####/118/2016 prin achitarea numitului ########## ######, judecata a fost reluată.
Din plângere mai rezultă că inculpatul ########## afirmă că după preluarea mandatului de prefect, ”dovedind bună credință și implicare în desăvârșirea actului de justiție”, a emis Hotărârea nr 34/2016 pentru punerea în aplicare a hotărârii judecătorești, hotărâre prin care a obligat ####### Locală ###### să pună în posesie, de îndată, persoanele îndreptățite iar OCPI-ul să scrie titlul de proprietate.
Interesant este și punctul de vedere al Instituției Prefectului (prin reprezentant ######### ########), consemnat cu prilejul unei audieri realizate de Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Constanța,  aceasta a afirmat că, fiind de profesie jurist, poate afirma cu responsabilitate ”că o sentință judecătorească nu trebuie comentată ci executată”
Mijloacele de probă pe care s-a întemeiat dispozitia de trimitere în judecată, astfel cum acestea au fost arătate prin rechizitoriu, sunt: înscrisuri (hotărâri judecătoreşti, întreaga documentaţie aferentă terenurilor persoanei vătămate, corespondenţa purtată între ####### Locală de fond funciar ###### ############, ####### Locală de fond funciar Constanţa, ####### Judeţeană de fond funciar Constanţa, Recomandarea întocmită de Avocatul Poporului şi anexele acesteia); înregistrările audio ale şedinţelor Comisiei Judeţene de fond funciar şi procesul-verbal de redare rezumativă a acestora; declaraţiile persoanei vătămate ######### ####; declaraţiile martorilor #### ######, Bozdoacă ####, ##### #####, Accoium ######, #### #####, ########### ######## #######, ######## ######, ###### #####, ###### #######, #### ####, ####### ######, ########## ########, #### ######, ######## ######, ####### ########, ###### ######, ########## ######, ######## ##########, #### ######, ####### #####, ###### #######, ####### #####, ######-##### ####-######, ##### ######## ########, ##### #######, ####### ######## ##########, ####### ###### #####, ##### #######, ####### ###; declaratiile inculpatului ########## ###### ######; raportul de evaluare a terenului cuvenit persoanei vătămate ######### ####; .
Dosarul a parcurs procedura de camera preliminara finalizata cu incheierea nr. ###/2.12.2020 a Tribunalului Constanta ramasa definitiva prin incheierea nr. ##/P/CP/9.02.2021 A Curtii de Apel Constanta.
In fata instantei a fost audiat inculpatul si persoana vatamata ######### ####, au fost audiati martorii propusi prin rechizitoriu, au fost depuse inscrisuri si hotarari judecatoresti civile pronuntate in alte cauze in care figureaza ca parte partea civila ######### ####, ordonnata procurorului nr. ##/P/2020 a Parchetului d epe langa Curtea de Apeş Constanta din dat ade 10.02.2020, s-a depus in copie raportul de expertiza tehnica judiciara specializarea TOPOGRAFIE , CADASTRU, GEODEZIE, a fost efectuat raportul de expertiza tehnica in domeniul imobiliar de catre expert ######## ######, au fost formulate obiectiuni si critici la acest raport de catre inculpatul ########## ###### ######, au fost depuse note scrise de catre Institutia Prefectului -Judetul Constanta, a fost atasata incheierea nr.###/28.01.2022 a Tribunalului Constanta si incheierea nr,. 381/16.05.2023 a Tribunalului Constanta ce vizeaza anularea unor inscrisuri.
Din perspectiva analizei elementelor constitutive ale infracțiunii de abuz in serviciu s-a aratat ca, sub aspectul laturii obiective, elementul material al infracţiunii a constat în refuzul manifest al inculpatului ########## ###### ###### de a-şi îndeplini obligaţia de analizare corespunzătoare a documentației, de validare a propunerilor Comisiei Locale ###### ############ și de emitere a titlurilor de proprietate. Aceste demersuri trebuiau făcute de ########## ###### ###### în calitate de Prefect și de președinte al Comisiei Județene pentru stabilirea dreptului de proprietate privată. #### persoana vătămată s-a adresat în multiple rânduri Instituției Prefectului în vederea obținerii titlurilor de proprietate și chiar a solicitat în instanță obligarea instituției la plata unor daune pentru întârzierea emiterii titlurilor, Prefectul nu s-a conformat dispozițiilor instanței de judecată.
În raport de jurisprudenţa C.E.D.O. în această materie, Prefectul județului ar fi trebuit să-şi îndeplinească în mod voluntar obligaţiile care decurgeau din funcţia deţinută, fără a se permite să se ajungă la acţiuni în instanţă în acest scop.
Astfel, Curtea a statuat că protecţia efectivă a justiţiabilului şi restabilirea legalităţii implică obligaţia administraţiei de a se plia unei sentinţe sau hotărâri pronunţate de o asemenea instanţă. Curtea a reamintit în această privinţă că administraţia constituie un element al statului de drept şi că interesul său se identifică cu cel al unei bune administrări a justiţiei. #### administraţia refuză sau omite să execute ori întârzie să o facă, garanţiile articolului 6 de care a beneficiat justiţiabilul, în cursul fazei judiciare a procedurii şi-ar pierde raţiunile de a fi.
Inculpatul ########## putea și trebuia să dispună măsurile necesare, să convoace ori de câte ori era nevoie Comisiile locale Constanța și ############ și să le impună acestora diverse acțiuni sau acte de conduită. De asemenea, putea neîndoielnic să procedeze exact ca în cazul carierei de piatră ######## unde a emis în regim de urgență o hotărâre de punere în aplicare a hotărârii judecătorești care obliga ####### Județeană la emiterea titlului de proprietate.
Sub aspectul laturii subiective, inculpatul ########## ###### ###### a acţionat cu intenţie directă, în sensul că a prevăzut rezultatele socialmente periculoase ale faptei sale şi a urmărit producerea acestora.
Astfel, refuzul acestuia de a îndeplini actul la care era obligat în virtutea funcţiei sale (validarea propunerii și emiterea titlurilor de proprietate) a fost unul explicit, manifest şi lipsit de orice echivoc. În opinia fostului Prefect, hotărârile judecătorești care au recunoscut dreptul de proprietate al persoanei vătămate sunt greșite și obținute prin fraudă.
De altfel, deşi ####### Județeană a fost parte în litigiul prin care s-a stabilit în mod definitiv şi irevocabil că are obligaţia de a emite titlurile de proprietate, susnumitul a persistat în această atitudine sfidătoare la adresa drepturilor persoanei vătămate şi a deciziilor justiţiei.
De asemenea, durata excesivă de timp pe care se întinde refuzul de a-şi îndeplini obligaţia de serviciu constând în emiterea titlurilor către proprietarul de drept al terenului constituie o altă dovadă a relei credinţe inculpatului ######### ###### ######.
Terenul persoanei vătămate a fost folosit continuu de numitul ##### ######## în baza titlurilor de proprietate desființate de instanță irevocabil. Acesta a arendat suprafața de teren în discuție și a încasat arendă de la SC ###### ### SRL. Acesta este motivul pentru care va fi reținută forma specială a abuzului în serviciu, prevăzută de art. 132 din Legea 78/2000.
Astfel cum rezultă din declarația numitului #### ###### și din documentele depuse de acesta, ##### ######## a încasat anual sume cuporinse între 20.000-30.000 lei pentru terenurile arendate martorului. Martorul a estimat că, strict pentru terenul de 19 hectare, i-a plătit numitului ##### ########, în total, cca. 30.000 lei.
Cel mai important argument în susținerea acuzației constă într-un act de conduită al Prefectului ########## însuși. Astfel, într-o situație similară, în care trei persoane – ######## #####, ####### ####### și ####### ########## – obținuseră o hotărâre judecătorească irevocabilă care obliga ####### Județeană să emită un titlu de proprietate, inculpatul ########## ###### ###### a emis Hotărârea nr 34/17 martie 2016 prin care, motivând prin trimitere la dispozițiile deciziei civile, la jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (cauza #### împotriva României) privind neexecutarea sau executarea cu întârziere a hotărârilor judecătorești, a dispus :
”1. Punerea în aplicare a prevederilor sentinței civile …….
2. se reconstituie în natură dreptul de proprietate asupra suprafeței de ………………………….
3. ####### Locală ###### are obligația, conform art. 5 din HG 890/2005, de a realiza punerea în posesie de îndată …………
4. Suplimentarea Anexei 22…………………………....
5. Scrierea titlului de proprietate se va realiza de către OCPI Constanța în momentul în care comisia locală de fond funciar ###### va depune planurile parcelare și procesul verbal de punere în posesie, semnat de moștenitori
6. ……………………………………………………………………………
7. Colectivul de lucru al Comisiei Județene Constanța pentru stabilirea dreptului de proprietate privată asupra terenurilor va comunica prezenta hotărâre Comisiei Locale ######, reprezentantului legal al moștenitorilor………, executorului judecătoresc și OCPI Constanța pentru aducerea sa la îndeplinire.”
Urmare acestei hotărâri beneficiarii și-au primit terenurile în discuție și s-au putut bucura de prerogativele dreptului de proprietate prevăzute de lege.
Se poate lesne observa că în situații similare inculpatul ########## ###### ###### a judecat și acționat diferit.
Motivele ce stau la baza conduitei inculpatului rezultă din declarațiile unor martori. Astfel, martorul ##### #####, fost subprefect al județului Constanța în perioada mandatului de Prefect al inculpatului a declarat că acesta din urmă i-a spus : ”o cunosc pe baba asta pentru că a avut o serie de intervenții la mine pe perioada când eram secretar general și nu are dreptate”. Când martorul i-a cerut prefectului să ia măsuri pentru punerea în aplicare a hotărârii judecătorești, acesta i-a spus că va face plângere penală împotriva expertului și că nu are cum să execute acea hotărâre.  Din punct de vedere al martorului, problema nu era complicată și puteau fi găsite cu ușurință soluții; exista o hotărâre judecătorească și trebuia pusă în aplicare, respectată.
În același sens sunt și declarațiile celuilalt subprefect din timpul mandatului de refect al inculpatului ########## ###### ######. Astfel, martorul Accoium ###### a declarat că ” În momentul în care am devenit secretar al comisiei am solicitat în mod expres membrilor, mai exact d-nei #########, seful Serviciului juridic, să aducă la cunoștința membrilor comisiei, situația juridică a hotărârilor judecătorești aflate în diferite stadii. Mă interesa, în mod concret, ce astfel de hotărâri trebuiau puse în executare de Comisiile locale și ####### județeană. În mod acest mod am aflat de existența unei hotărâri judecătorești prin care comisia județeană era obligată să emită un titlu de proprietate numitei ######### ####. Am discutat cu membrii comisiei și am afirmat că dacă nu aducem la îndeplinire dispozițiile instanței săvârșim o infracțiune și suntem pasibili de tragere la răspundere penală. #### colegii din comisie au fost de acord cu cele afirmate de  mine. Am cerut să facem adrese către UAT-urile implicate și să le cerem să facă demersurile necesare în vederea emiterii titlurilor de proprietate. Rețin că în contextul unei astfel de discuții prefectul ########## ###### s-a exprimat în sensul că acel teren nu i se cuvine numitei ######### #### întrucât amplasamentul nu este cel corect. A făcut vorbire și despre existența unor litigii cu privire la această situație…… Din punctul meu de vedere, titlurile de proprietate trebuiau scrise încă din 2010, imediat după rămânerea definitivă a hotărârii judecătorești…….Rețin că în martie 2017, tot în mandatul prefectului ##########, i-am solicitat d-nei ######### o informare cu privire la situația acestor terenuri. În ședința din martie 2017 dna ######### a făcut câteva precizări în sensul că există litigii legate de această speță fapt pentru care nu se pot scrie titlurile de proprietate. Știu că în procesul verbal s-a consemnat că motivul principal constă în existența unui dosar penal privitor la un expert și că există și alte litigii cu privire la amplasament. Îmi amintesc că, știind că toată documentația este la OCPI, am crezut că nu mai este necesar niciun demers.
In anul 2016 a existat un caz asemănător când, urmare unei hotărâri judecătorești, a fost emis de îndată titlul de proprietate, in cazul  carierei de piatră de la ########”. S-a concluzionat că, inculpatul a blocat emiterea titlurilor de proprietate întrucât considera greșită o hotărâre judecătorească irevocabilă.
Potrivit Raportului de evaluare efectuat în cursul urmăriri penale, terenul obținut de persoana vătămată în urma procedurilor judiciare civile și în privința căruia inculpatul ########## ###### ###### a refuzat să emită titlurile de proprietate valorează 6.460.000 euro fără TVA.
Potrivit art.1 alin.3 și art. 5 din Legea 340/2004, prefectul este garantul respectării legii iar activitatea acestuia se întemeiază pe principiile legalităţii, imparţialităţii şi obiectivităţii. Potrivit art. 19 din acest act normativ, prefectul asigură aplicarea şi respectarea Constituţiei, a legilor, a ordonanţelor şi a hotărârilor Guvernului, a celorlalte acte normative, precum şi a ordinii publice și dispune măsurile corespunzătoare pentru apărarea drepturilor cetăţenilor.
Unul din drepturile cetățenești esențiale, protejat atât de Constituția României cât și de Convenția Europeană a Drepturilor Omului este dreptul la proprietate.
Prefectul îndeplineşte şi alte atribuţii prevăzute de lege şi de celelalte acte normative, în cazul de față Legea 18/1991. Potrivit art. 12 din Legea 18/1991, comisiile comunale, orăşeneşti sau municipale vor funcţiona sub îndrumarea unei comisii judeţene, numită prin ordinul prefectului şi condusă de acesta.
Potrivit art. 27 alin.22 din același act normativ, în cazurile în care s-au emis titluri de proprietate în mod abuziv altor persoane decât foştii proprietari iar aceştia deţineau la acel moment adeverinţe de proprietate şi aveau posesia terenului, comisiile de fond funciar vor revoca titlurile emise cu încălcarea legii, dacă acestea nu au intrat în circuitul civil. #### respectivele titluri de proprietate au intrat în circuitul civil prin acte de vânzare-cumpărare sau în alt mod, fostul proprietar se va adresa justiţiei pentru constatarea nulităţii absolute a titlului respectiv potrivit prevederilor art. III din Legea nr. 169/1997 pentru modificarea şi completarea Legii fondului funciar nr. 18/1991. În același sens sunt și dispozițiile art. 51 alin.2.
Această dispoziție privește procedura administrativ-jurisdicțională de desființare a unor titluri și nu cea judiciară, caz în care ####### Județeană trebuia să ia act, de îndată, de dispozițiile instanței. Nicăieri în legea 18/1991 sau HG ######## nu se prevede că este necesară formularea unei propuneri de către Comisiile Locale, către ####### Județeană, pentru a lua act de anularea titlurilor. Astfel, amânarea validării propunerilor făcute de ####### Locală ###### ############ este abuzivă și discreționară.
Aceeași concluzie se deduce și din dispozițiile art. 58 din Legea 18/1991 potrivit cu care ”pe baza hotărârii judecătoreşti definitive, comisia judeţeană, care a emis titlul de proprietate, îl va modifica, îl va înlocui sau îl va desfiinţa”.
De altfel, potrivit dispozițiilor legii 18/1991 și HG 890/2005, ####### Județeană poate valida sau invalida propunerile  comisiilor locale, nefiind prevăzută și o procedură de amânare a luării unei hotărâri. Conform art. 51 alin.1 din Legea 18/1991, ####### judeţeană este competentă să soluţioneze contestaţiile şi să valideze ori să invalideze măsurile stabilite de comisiile locale.
Potrivit art. 2 din HG 890/2005, Comisiile comunale, orăşeneşti sau municipale, sub îndrumarea comisiilor judeţene şi a comisiei municipiului Bucureşti pentru stabilirea dreptului de proprietate privată asupra terenurilor, vor urmări şi vor lua măsurile necesare pentru respectarea şi aplicarea întocmai a prevederilor …………… Legii fondului funciar nr. 18/1991, republicată, cu modificările ulterioare, precum şi ale prezentului regulament.
Acest regulament este consecința directă a disp. art. 12 alin.3 din Legea 18/1991 și reglementează procedura de constituire şi modul de funcţionare a comisiilor, precum şi modelul şi modul de atribuire a noilor titluri de proprietate.
Din conținutul Regulamentului rezultă următoarele: Prefectul este președintele Comisiei Județene (art.4 alin.1 litera a), ####### județeană asigură îndrumarea şi controlul comisiilor comunale, orăşeneşti şi municipale prin desemnarea pe comune, oraşe şi municipii a membrilor din comisia judeţeană; verifică legalitatea propunerilor înaintate de comisiile comunale, orăşeneşti şi municipale, în special existenţa actelor doveditoare, pertinenţa, verosimilitatea, autenticitatea şi concludenţa acestora; validează sau invalidează propunerile comisiilor comunale, orăşeneşti sau municipale, împreună cu proiectele de delimitare şi parcelare¸ emit titlurile de proprietate pentru cererile validate (art. 6), Pe baza documentaţiilor înaintate de comisiile locale, care cuprind anexele validate, planurile parcelare, procesele-verbale de punere în posesie şi schiţele terenurilor, comisia judeţeană emite titlurile de proprietate conform modelului prezentat în anexa nr. 20.; Titlul de proprietate se semnează de prefect; Titlurile de proprietate pentru persoanele care au formulat plângeri la judecătorie în baza prevederilor legilor fondului funciar se vor completa şi se vor elibera după pronunţarea hotărârii judecătoreşti irevocabile (art.36).
Inculpatul ########## ###### ######, în calitate de Prefect al județului Constanța și președinte al Comisiei Județene pentru stabilirea dreptului de proprietate privată asupra terenurilor și-a îndeplinit în mod defectuos atribuțiile de serviciu privitoare la respectarea legii, asigurarea aplicării şi respectării Constituţiei/legilor/ordonanţelor/hotărârilor Guvernului/celorlalte acte normative, dispunerea măsurilor corespunzătoare pentru apărarea drepturilor cetăţenilor dar și atribuțiile specifice legilor fondului funciar (îndrumarea şi controlul comisiilor comunale, orăşeneşti şi municipale; verificarea legalității propunerilor înaintate de comisiile comunale, orăşeneşti şi municipale, în special existenţa actelor doveditoare, pertinenţa, verosimilitatea, autenticitatea şi concludenţa acestora; validarea sau invalidarea propunerilor comisiilor comunale, orăşeneşti sau municipale, împreună cu proiectele de delimitare şi parcelare¸și emiterea titlurilor de proprietate pentru cererile validate).
Atribuţiile inculpatului ca Prefect şi Preşedinte al Comisiei Judeţene pentru stabilirea dreptului de proprietate privată asupra terenurilor sunt prevăzute de art. 19 din Legea 340/2004, art. 12 din Legea 18/1991, art. 4 alin.1 litera a şi art. 6 din HG 890/2005.
Susnumitul a încălcat dispozițiile art.16 din Legea ######## potrivit cu care hotărârile judecătorești trebuie respectate și aduse la îndeplinire în condițiile legii. De asemenea, a încălcat dispozițiile art 4 din Constituția României și art. 1 din Protocolul 1 al Convenției Europene a Drepturilor Omului care garantează și protejează dreptul la proprietate al persoanelor. Aceste dispoziții legale sunt chiar cele pe care, potrivit legii ######## (art. 1, art. 5 şi art. 16), Prefectul trebuie să garanteze respectarea cu strictețe a acestora.
Inculpatul a nesocotit și dispozițiile din Legea 18/1991 (art. 12, art. 51 şi art. 58) și HG ######## (art. 2 şi art. 36), refuzând cu intenție să facă demersurile necesare în vederea emiterii celor două titluri de proprietate. Scopul acestei legi este să asigure reconstituirea sau constituirea dreptului de proprietate asupra terenurilor preluate abuziv de statul roman. Acest scop este singura rațiune a înființării și funcționării Comisiilor județene și comisiilor locale.
In faţa in instanţei persoana vatamata ######### #### s-a constituit parte civila astfel:-despagubiri materilae  reprezentand prejudicial cauzat prin folosinta terenului in suprafata de 19ha, la care e indreptatita prin hotarare judecatoreacsa
-despagubiri materiale reprezentand daune interese moratoria pentru intarzierea executarii obligatiei de a face constand in emiterea titlurilro de proprietate, estimate la valoarea de 515.000 euro
-despagubiri daune morale pentru prejudiciul cauzat prin refuzul inculpatului si al autoritatii publice de a se conformadispozitiilor hotararii judecatoresti civile definitive si irevocabile estimate la suma de 1.000.000 euro.
La solicitarea partii civile a fost dispus si efectuat un raport de expertiza tehnica in domeniul imobiliar in care s-a concluzionat ca, valoarea de circulatie pentru perioada anilor ######### a intregului teren in suprafata de 19 ha in litigiu situate in cadrul solei A510/1 si a solei A498/3, a fost apreciata la 76.000.000 lei, echivalent a 15.374.656 euro. Contravaloarea in bani a lipsei de folosintaa terenului in perioada martie 2016 pana in prezent este de 16.720.000 lei, iar contravaloarea in bani a lipsei de folosinta a terenului in perioada martie 2016-28.12.2018 este de 8.360.000 lei.
A fost audiata in calitate de martor Bozdoaca #### care a aratat ca, in perioada in care inculpatul a detinut calitatea de prefect al judetului Constanta, a fost consilier juridic in cadrul institutiei si in cadrul grupului tehnic de lucru care functioneaza pe langa ####### Judeteana de Fond Funciar si a avut o relatie strict profesionala in acea perioada cu acesta. Nu era in relatie de dusmanie, insa inculpatul i-a facut o plangere penala pentru ca ea s-ar fi opus punerii in aplicare a unei hotarari judecatoresti in alta cauza, in baza careia a fost suspendata din functia publica, ce o detinea in 2016. In ceea ce o priveste pe partea civila, stie ca, s-a primit la ####### Judeteana de Fond Funciar o propunere de la ####### Locala ###### ############, in timpul mandatului inculpatului, pentru  cele doua terenuri ce faceau parte din UAT Constanta, fara sa fi constatat atunci dubii legate de amplasamentul terenurilor, cu privire la care a formulat un referat impreuna cu alt coleg din comisie.Intrucat propunerea Comisiei M. ############ privea terenuri aflate in UAT, a intampinat probleme legislative, iar pentru rezolvarea situatiei si in baza referatului intocmit si avizat de Presedintele Comisiei Judetene de Fond Funciar -prefectul ########## s-a solicitat Comisiei Locale M.############, sa reface propunerea cu invocarea Anexei 34 din Regulamentul de Aplicare a Legi 18/1991.Nu stie daca a fost primita propunerea solicitata Comisiei Locale M.############.Apoi a intervenit suspendarea sa din functie timp de 10 luni, iar cand a revenit nu a mai facut parte din grupul tehnic de lucru ce functioneaza pe langa ####### Judeteana de Fond Funciar. Stie ca Institutia Prefectului a formulat o plangere penala impotriva expertului care a efectuat o expertizat pentru doamna ######### ####, iar pentru acest motiv s-a suspendat intreaga procedura de emitere a titlurilor de proprietate. Nu exista un temei legal pentru suspendare. Suspendarea ei din functie s-a produs ca urmare a trimiterii in judecata  in dosarul format, urmare a plangerii formulate de Institutia Prefectului . Nu isi aminteste o alta propunere formulata catre ####### Judeteana de Fond Funciar, care avea atributia de a verifica si valida propunerile comisiei locale. Suspendarea procedurii nu s-a dispus printr-un act anume, insa se folosea in raspunsurile trimise petentei ######### Zaea aceasta formulare. L-a auzit de mai multe ori pe inculpat ca, refuza sa puna in executare hotararea respective, invocand dezacordul sau fata de dispozitivul hotararii si se opunea solutionarii favorabile a cererii petentei.Nu stie cine folosea terenul in litigiu. Prin formularea plangerii impotriva expertului judiciar se urmarea revizuirea hotararii civile. ######### ######## a venit prin transfer de la Primaria Mangalia in Prefectura Constanta si a primit spre solutionare de la inculpat cateva dosare pe Legea 18/1991, printer acestea aflandu-se si dosarul doamnei ######### ####. Şi aceasta se opunea solutionarii favorabile a dosarului. Nu a participat la lucrarile comisiei in timpul mandatului inculpatului si la care se discuta subiectul punerii in executare, nu stie opozitia a ltor persoane legat de acest caz. Nu i se pare justificat refuzul solutionarii cererii de emitere a titlurilor.Stie ca au existat doua titluri de proprietate emise pe numele doamnei ######### ####, insa acestea au fost anulate la solicitarea acesteia. Asemenarea dintre cazul ######### #### si ####### de piatra ######## este aceea ca, si acolo a existat o hotarare judecatoreasca pe care ea personal a refuzat sa o puna in executare  pe motive de nelegalitate, iar procesul penal ce o privea s-a incheiat printr-o solutie de clasare.
A fost audiata si martora ######## ####### ###### #### care a relatat ca, a fost avocata doamnei ######### #### in trei procese civile in perioada ######### a carei finalitate a fost obtinerea unor hotarari judecatoresti de anulare a 5 titluri de proprietate emise nelegal pe terenul revendicate de petenta, emiterea titlurilor de proprietate pe acel teren de doamna ######### si anulare a 5 contracte de vanzare cumparare subsecvente titlurilor anulate. In anul 2011 s-a obtinut hotarare definitive si irevocabila pentru emiterea titlurilor de proprietate solicitate de ######### ####, iar atunci a notificat ####### Judeteana si ####### Locala de aplicare a Legii 18/1991 Constanta, in vederea emiterii titlurilor recunoscute de horararile judecatoresti.In primavera anului 2016 dupa ce au fost finalizate toate procesele civile, a reluat demersurile catre autoritatile abilitate in vederea obtinerii titlurilor de proprietate pentru clienta sa, fara insa a obtine aceste titluri, desi a purtat numeroase discutii, inclusiv cu functionari din Comisiile Locale. La aceste intalniri a venit o data si prefectul ##########, ocazie cu care au primit raspunsul evaziv -vom cerceta/vom analiza.Nu a inteles de ce s-a refuzat eliberarea titlurilor, stie ca au existat dispute privind amplasamentul terenului , insa instantele civile au recunoscut dreptul clientei sale, iar in loc sa se emita titluri de proprietate, de la Prefectura s-a facut plangere penala impotriva expertului ########## ######, care s-a finalizat cu achitarea acestuia la Curtea de Apel.A reprezentat-o pe ######### #### pana in urma cu 2 ani, inclusiv in caile de atac care au fost promovate impotriva hotararilor judecatoresti civile favorabile acesteia . A initiat si o actiune de sanctionare pecuniara a reprezentantului Prefecturii intrucat nu a emis titlurile. Chiar daca unele hotarari sunt ulterioare perioadei in care inculpatul a avut mandat , prin aceste hotarari se recunoaste dreptul petentei si aceste hotarari trebuiau puse in executare.Titlul trebuia sa fie semnat de prefect ca urmare a intocmirii acestuia de catre ANCPI. Nu cunoaste daca ####### tehnica din cadrul Comisiei Judetene a validat documentatia necesara emiterii titlului, ea s-a adresat sefului institutiei.De la juristele Comisiilor Locale Constanta si ###### ############ a aflat ca nu pot face documentatia necesara eliberarii titlurilor din cauza amplasamentului in UAT Constanta a terenului, in vreme ce cererea initiala de improprietarire a fost facuta la Primaria ###### ############ , unde era si sediul Societatii #####, in cadrul careia ######### #### era actionar si unde s-a nascut dreptul acesteia asupra terenului. ##### avea terenuri nu doar in ###### ############ ci si in alte localitati. Functionarii din cadrul Primariei M. ############ au emis procese verbale de punere in posesie .Nu s-au emis titluri pana in prezent. Clienta sa nu a cunoscut nimic despre emiterea titlurilor pentru ###### ############, care nu i-au fost comunicate dupa emitere, ci a luat la cunostinta despre acestea in cadrul procesului civil, dupa ce a fost pusa in posesie in anul 2000, pentru terenuri din Constanta si a cerut anularea acelor titluri pentru terenul din ###### ############, instantele anulandu-le pentru nelegalitate, constatata prin prisma existentei proceselor verbale de punere in posesie pentru UAT Constanta.
Martorul ######## ###### a declarant in fata instantei ca, de 10 ani este delegate din partea OCPI Constanta in colectivul tehnic al Comisiei Judetene de fond funciar si in aceasta calitate a luat cunostinta despre cazul doamnei ######### ####.Nu a participat la intocmirea vreunui referat cu privire la propunerea comisiei locale pentru comisia judeteana in privina persoanei indreptatite ######### #### si care in mod obisnuit, propunerea comisiei locale ajungea la comisia judeteana prin colectivul tehnic care pregateste sedinta si intocmeste un referat.Nu cunoaste daca s-ar fi opus prefectul de la acea vreme la improprietarirea persoanei vatamate.Nu stie nimic de un sechestru instituit asupra terenului.Nu a comunicat OCPI ca in acest caz este o suprapunere de terenuri pentru ca directorul OCPI are cunostinta din moment ce era membru al comisiei judetene.Nu isi aduce aminte ca in colectivul tehnic din care facea parte, ar fi fost discutii privind restituirea documentatiei la ####### Locala. Referatul colectivului tehnic nu reprezinta un aviz pentru emiterea titlurilor, ci doar prezinta opinia specialistilor cu privire la situatia bunului imobil si in baza acestui referat dosarul este introdus in sedinta Comisiei Judetene, dar uneori nu este necesar un asemenea referat, daca nu este trecut cazul prin colectivul tehnic, fiind introdus in comisia judeteana in baza unei hotarari judecatoresti.Procedura de emitere a titlului in acest caz este in derulare, dar nu s-a finalizat, s-au intocmit niste referate de completare a masuratorilor  catre OCPI, nu stie daca exista alte impedimente in prezent la emiterea titlurilor . In acest caz, exista o hotarare judecatoreasca si in acest caz colectivul tehnic avea obligatia de a inainta Comisiei Judetene de fond funciar hotararea  si se facea un referat de catre juristii Prefecturii cu privire la aplicarea hotararii judecatoresti.Existau in acest caz suprapuneri cu alte titluri de proprietate emise pentru aceleasi sole, de catre UAT Constanta . Nu cunoaste cazuri in care sa nu fie pusa in aplicare o hotarare judecatoreasca.
Martorul ACCOIUM ####### ###### a declarat ca, in anul 2014 a devenit la Institutia Prefectului Constanta, iar in perioada aproximativa mai 2016-septembrie 2018 a fost delegat in functia de secretar al Comisiei Judetene de fond funciar Constanta, calitate in care a participat la sedintele comisiei unde erau discutate lucrarile de pregatire a colectivului tehnic al comisiei si de catre juristii prefecturii. A luat cunostinta si despre cazul ######### ####, dupa ce o cunoscuse cu ocazia unei audiente unde a cerut imperativ sa se discute cauza cu Prefectul ########## ###### ######, care acceptat solicitarea si a observant ca acestia se stiau.Exista  hotarare judecatoreasca catre trebuia pusa in aplicare prin luarea in discutie in cadrul Comisiei si emiterea unei hotarari a comisiei in concordanta cu dispozitivul hotararii judecatoresti.A atras personal atentia comisiei inclusiv prefectului cu privire la necesitatea si urgenta punerii in aplicare a hotararii instantei, insa de fiecare data cand se discuta in cadrul comisiei acest caz, se invoca de catre seful serviciului juridic ######### ########, un impediment constand intr-o ancheta penala derulata in legatura cu acest caz si astfel, nu s-a luat o decizie in acea comisie . #### dupa ce inculpatul si-a terminat mandatul de prefect, pana in septembrie 2018 cat si-a desfasurat activitatea in cadrul comisiei, Institutia Prefectului Constanta nu a solutionat cazul si au invocate in continuare in comisie impedimente de aplicare a hotararii judecatoresti legate de procesul penal sau unele suprapuneri imobiliare.Alteori comisia nu avea cvorum sau prefectul nu participa la sedinte.Nu i-a solicitat prefectul sa participle la sedintele Comisiei Judetene de fond funciar, insa participa din propria initiative  si astfel si-a format parerea ca hotararea trebuia sa fie pusa in executare , existand in acest sens si propuneri din partea comisiilor locale Constanta si ###### ############ . A facut propunerea de executare cel putin partiala a hotararii, in sensul ca aceasta sa fie executata in mai multi pasi, in functie de posibilitatile de moment, insa aceste propuneri erau intampinate cu invocarea impedimentelor aratate . ######### ######## si Prefectul propuneau ca discutia sa se poarte in integralitate si din cate stie, comisiile locale trimisesera propuneri concrete pentru punerea in posesie, fiind vorba despre terenuri aflate pe partea cu lacul Siutghiol, teren extravilan.Stie ca, prefectul a formulat o plangere penala insa nu stie la ce se referă.
Martora ####### ##### a declarat ca, pana in anul 2020 a functionat in cadrul Primariei Constanta-Registrul Agricol, fiind si membru in ####### Locala de Fond funciar Constanta, calitate in care a luat cunostinta despre situatia semnalată de petenta ######### ####, pentru punerea in proprietate in baza unei hotarari judecatoresti.#### cererea acesteia era adresata initial unei alte comisii locale de fond funciar, respectiv ###### ############ , totusi petenta s-a adresat si Comisiei Locale Constanta invocand anularea unor titluri de proprietate  pe cale judecatoreasca privind anumite suprafete de teren din UAT Constanta. Din discutiile avute in cadrul Comisiei Locale a inteles ca, existau niste impedimente in solutionarea cererii petentei ######### ####, rezultate din masuratori cadastrale, inclusive din amplasamentul stabilit prin raportul de expertiza care insotea hotararea judecatoreasca . Presedintele Comisiei Locale si secretarul acestei comisii au fost convocati la prefectura in vederea solutionarii acestei probleme, dar nu cunoaste detalii.Pana la iesirea ei la pensie, situatia petentei nu s-a rezolvat. ####### Locala Constanta a fost solicitata sa opereze anularea unor titluri de proprietate prin hotarare judecatoreasca la cererea doamnei #########, insa punerea in posesie pentru terenul solicitat de ea urma sa se faca de catre ####### Locala de fond funciar ###### ############ si ####### Judeteana, intrucat autorul solicitantei nu figurau in anexele validate ale Comisiei Locale de fond funciar  Constanta.In cazul existentei unei hotarari judecatoresti de obicei se facea o propunere catre comisia judeteana careia ii era anexata cererea solicitantului si hotararea judecatoreasca invocata, iar comisia judeteana emitea o hotararea care se comunica Comisiei locale si OCPI Constanta. ####### verifica sa existe mentiuni in anexele validate privind solicitantul sau autorii săi, se faceau verificari privind amplasamentul in cadrul carora se intocmea inclusiv plan parcelar ce era avut in vedere la intocmirea procesului verbal de punere in posesie. Planul parcelar trebuia intocmit de catre ####### la care se afla cererea si anexele validate.
Martorul ####### ###### a relatat ca, din anul 2012 este membru al Comisiei Locale de Fond Funciar ###### ############, iar in anul 2016 li s-a comunicat in cadrul Comisiei faptul ca, fusese emisa o hotarare judecatoreasca prin care ######### #### avea dreptul sa primeasca o suprafata mai mare de teren, insa nu cunoaste daca dosarul acesteia se afla in lucru la comisia din care facea parte.Nu a primit niciun ordin in cadrul comisiei nici de la prefectul ########## si nici de la alta persoana in legatura cu cazul ######### ####. ####### Locala ###### ############ a emis doua procese verbale de punere in posesie a numitei ######### ####.
Martorul ##### ##### a aratat ca, a activat in cadrul Institutiei Prefectului Judetului Constanta in calitate de subprefect din mai 2014 si pana in septembrie 2016, iar pana in iulie 2016 a fost si secretar in cadrul Comisiei Judetene de fond funciar Constanta. In martie 2016 a venit ######### #### si avocata acesteia in audienta ocazie cu care subprefectul ACCOIUM ######, i-a chemat si pe el si pe prefect, avand cu totii o discutie despre cererea acesteia care invoca o hotarare judecatoreacsa prin care i se recunostea dreptul de proprietate asupra terenurilor din UAT Constanta situate vis-a vis de CARREFOUR Constanta, iar ulterior a aflat in cadrul grupului tehnic de lucru despre acest caz, care era cunoscut in Prefectura Constanta, insa care nu a fost rezolvat cat timp el a fost in functie, problemele descoperite fiind cuprinse intr-un raport intocmit de ######### ######## in calitate de consilier juridic. Inculpatul se cunostea cu doamna ######### , iar dupa intalnire ne-a spus inculpatul ca, “baba aceea nu are dreptate”. Nu cunoaste daca au fost alte motive care au condus la nesolutionarea cererii. A mai aflat ca existau alti proprietari pe acel teren, ceea ce putea constitui un alt impediment.
Martora ###### ####### a aratat ca, a fost secretar al Municipiului Constanta si al Comisiei locale de fond funciar Constanta pana la 1 martie 2020 cand s-a pensionat si in cadrul comisiei locale a luat cunostinta  si despre cazul ######### ####, care facuse cerere de improprietarire in baza legii 18/1991 la ####### Locala ###### ############, iar la ei a ajuns solicitarea referitoare la o suprafata de 20 ha recunoscuta petentei printr-o hotarare judecatoreasca , in referire la UAT Constanta. De la colegele din comisie spcializate pe cadastru a aflat ca, existau doua parcele cu indicativ identic in UAT Constanta si in UAT ###### ############, iar petenta se adresase cu cerere initiala comisiei locale ###### ############, legea 18/1991 impunand ca cererile sa fie adresata la comisia locala din raza careia au avut proprietatea autorii solicitantului.A participat la sedintele Comisiei Judetene de fond funciar Constanta, inclusiv cand domnul ########## era prefect si presedintele acestei comisii, iar cei din ####### Locala Constanta si ###### ############  si reprezentanti OCPI au fost solicitati pentru a gasi solutie de rezolvare a cazului ######### ####. Nu stie daca cineva ar fi intentionat sa impiedice rezolvarea acestui caz.Institutia prefectului a formulat o sesizare penala cu privire la expertul ##########, iar pana la plecarea sa din functie, cazul a ramas nerezolvat. Cred ## aceasta situatie a ramas asa din cauza imposibilitatii practice de punere in posesie, intrucat terenul cuvenit acesteia nu fusese prins in inventarul realizat dupa intrarea in vigoare a Legii 165/2013. Nu cunoaste de ce nu s-a procedat la punerea in posesie partiala pentru suprafetele disponibile.Terenul solicitat initial de doamna ######### era teren agricol , insa ulterior a intrat in circuitul civil, intravilan.
Martora ####### ##### a declarat ca, din anul 1998 este secretat al Comunei ###### ############ si secretar al Comisiei Locale de Fond Funciar, iar situatia numitei ######### #### ii este cunoscuta din lucrarile comisiei, intrucat aceasta a depus o cerere pentru emiterea titlurilor de proprietate si punere in posesie cu privire la hotarari judecatoresti pentru care a obtinut hotarare judecatoreasca. Dosarul era pregatit pentru doamna inginer ######## ##### din cadrul primariei, iar comisia locala inainta propunerile catre Comisi Judeteana de fond funciar, la lucrarile careia participa tot ######## ##### si Primarul. Nu stie de ce dosarul nu a fost solutionat in perioada cat inculpatul era prefect, ceea ce a tinut de comisia locala ##### ############ s-a facut, insa lucrarile au fost ingreunate pentru ca Primaria Municipiului Constanta nu le-a inaintat propuneri privind terenurile ce trebuie transmise petentei ######### #### ca urmare a hotararii judecatoresti din UAT Constanta. Nu are cunostinta de eventuale acte ale inculpatului de impiedicare a finalizarii dosarului ce o priveste pe petenta. Petenta a primit doua titluri care ulterior au fost anulate , iar petenta avea dreptul la terenuri extravilane  solicitate in baza legii 18/1991, insa ei au pus in executare hotararile judecatoresti emise ulterior.Nu s-a facut punerea in posesie pentru terenurile avute in vedere de hotararea judecatoreasca, insa s-a emis procesul verbal pentru punerea in posesie, cu propunerea corespunzatoare catre comisia judeteana si comunicat OCPI Constanta, iar lipsa raspunsului privind amplasamentul de la Primaria Constanta constituia probabil motivul pentru care nu s-a pus pana acum in posesie persoana interesata. Nu au primit inventarul terenurilor de la comisia judeteana.Procesul verbal de punere in posesie este intocmit, in baza inventarului privind terenurile ce urmeaza sa fie puse in posesie, dar in cazul ######### nu am avut acel inventar, procesul verbal fiind intocmit in baza datelor mentionate in hotararea judecatoreasca si a unui plan de situatie prezentat de doamna #########.Acel plan de punere in posesie a fost emis in anul 2020 sau 2021.
Martorul ###### ###### a declarat că, in perioada cat inculpatul a fost Prefect al Judetului Constanta a fost director la OCPI Constanta si membru de drept in cadrul Comisiei Judetene de Fond Funciar Constanta, care era condusa de prefectul judetului. La OCPI a ajuns documentatia intocmita de primaria ###### ############, vizand terenurile din UAT Constanta pentru punerea in posesie a persoanei vatamate  ######### #### si astfel au semnalat unele nereguli ale documentatiei , cum ar fi neconcordantele intre suprafetele de teren mentionate pe de o parte in hotararea judecatoreasca, iar pe de alta parte planul de situatie. O alta necesitate pentru rezolvarea cazului era anularea vechilor titluri de pe amplasamentele vizate, sens in care s-a emis hotararea comisiei judetene referitoare la titlurile anulate de instanta. Hotararile comisiei judetene se desfasurau lunar, insa in acest caz se defasurau foarte des, insa nu poate preciza daca vreo institutie implicata sau vreo persoana ar fi impiedicat punerea in executare, insa a remarcat o lentoare din partea Primariei Constanta de anulare a vechilor titluri. Au fost si probleme legate de anexe, iar legislatia s-a schimbat din 2008 data emiterii sentintei  si pana in anul 2016. In situatia existentei unei hotarari judecatoresti, prefectura lua act de decizia instantei, insa la propunerea comisiei locale.Pentru hotararea judecatoreasca ####### Judeteana trebuia sa emita o hotarare de punere in executare a deciziilor instantei, insa nu stie ce impediment a existat pentru a se emite o asemenea hotarare.Intocmirea planului parcelar se realiza la initiative Comisiei Locale de fond funciar Constanta, nu crede ca trebuia avizata si de ####### Locala ###### ############.Li s-a comunicat membrilor comisiei despre formularea unei plangeri penale fata de expertul ########## ######, insa nu s-a invocate acea plangere drept impediment pentru solutionarea cazului ######### #### . ######### acelui expert a creat dificultati si pentru OCPI din punct  de vedere tehnic. Impedimentele ce au condus la nesolutionarea cererii petentei, cat a fost membru al comisiei, au fost de natura juridica.
Martora ####### ######## a declarat ca, in anul 2016 ocupa functia de sef ##### Fond Funciar OCPI Constanta, cand institutia a primit de la Primaria ###### ############ documentatia cu propunerea de punere in posesie a partii vatamate ######### #### cu privire la terenurile pentru care aceasta le detinea in baza hotararii judecatoresti. Au fost constatate mai multe inadvertente cu acea ocazie, respectiv planul de situatie al documentatiei care nu era insusit de Primaria Constanta sau de Primaria ###### ############, titlurile pentru cele doua suprafete de teren care fusesera anulate de instanta nu aveau hotarari in acest sens din partea Comisiei de Fond Funciar , intre unul din cele doua procese verbale de punere in posesie emise de Primaria ###### ############ si planul de situatie anexat era o diferenta privind suprafata de teren vizata (in process verbal erau 9 ha, iar in plan 6 ha) . Au semnalat aceste inadvertente in situatia primita si stie ca a fost emisa o hotarare de catre ####### Judeteana de Fond Funciar referitoare la anularea in instanta a titlurilor anterioare existente pe suprafetele vizate, insa nu stie daca acea hotarare a fost emisa cat inculpatul era prefect . A urmat si o corespondenta cu Primaria ############ si cu ####### Judeteana in privinta masurilor de luat pentru dosarul numitei ######### ####, inclusiv acesteia din urma facandu-i-se un raspuns cu privire la motivele ce impiedica emiterea titlurilor de proprietate, iar in anul 2016 a primit un material de sedinta de la comisia judeteana, cu ocazia amanarii stabilite cu privire la propunerile Primariei ###### ############ pentru schimbarea anexelor cu privire la imobilele respective . Nu cunoaste ce demersuri a intreprins efectiv inculpatul cat a fost prefect pentru solutionarea cererii numitei #########.Pana la acest moment nu a fost emis in acest caz titlu de proprietate  intrucat nu au fost remediate neregularitatile pe care le-au semnalat OCPI in analiza documentatiei. Dupa incetarea mandatului inculpatului, s-au primit niste documente in format electronic de la un PFA cu masuratori cadastrale, nu stie la solicitarea cui sau daca s-au primit si alte acte.Din punct de vedere OCPI, planul parcelar ar fi trebuit insusit de ambele primarii implicate in procesul de restituire, planurile parcelare trebuia sa corespunda cu mentiunile tehnice din procesele verbale referitoare la immobile, iar planurile parcelare trebuiau inregistrate in registrul general de intrari administrat de OCPI potrivit ordinului nr.700/2014 al ANCPI si mai trebuia sa fie emisa si hotararea comisiei judetene de punere in executare a hotararii judecatoresti.
Martora ######## ########## a declarat ca, incepand cu anul 2002 a activat in cadrul Comisiei judetene de fond funciar Constanta sau in cadrul colectivului tehnic al comisiei, aceast adin urma calitate avand-o din partea Consiliului ######## Constanta unde a fost angajata pe functia de consilier pe probleme de agricultura, calitate pe care a avut-o si dup ace a iesit la pensie in anul 2013 pana in 2017. Pana a incetat activitatea nu a fost solutionat cazul doamnei ######### #### prin emiterea titlurilor de proprietate solicitate de aceasta, iar motivele care au stat la baza impiedicarii solutionarii cazului au fost reprezentate de neaplicarea corespunzatoare a legii, avand in vedere dispozitiile art. 14 din Legea 165 aplicabila la acea vreme, precum si faptul ca, terenul recunoscut petentei prin hotarare judecatoreasca se gasea pe raza UAT Constanta, in vreme ce dosarul de restituire fusese constituit in baza cererii persoanelor indreptatite la UAT ###### ############, iar in aceasta situatie, pentru solutionarea cazului trebuia sa existe o propunere de teren din partea Comisiei Locale Constanta si validarea acelei propuneri sa se faca in anexa prevazuta in Legea 165 din partea Comisiei locale ###### ############, iar acea validare trebuia sa ajunga la comisia judeteana de fond funciar . Au existat doua procese verbale de punere in posesie a petentei cu privire la terenurile astfel cum acestea erau mentionate in hotararea judecatoreasca, dar care nu erau prinse in rezerva UAT Constanta la acea vreme, procese verbale transmise direct de la OCPI si care faceau referire la punerea in posesie a persoanelor indreptatite asupra terenurilor din rezerva comisiei locale Constanta in acest caz. Nu l-a auzit pe inculpat sa invoce motive de neaplicare a dispozitiilor legale in cazul ######### #### ori sa ceara intarzierea ori neemiterea titlurilor cerute de aceasta, ci dimpotriva spunea ca lucrarile comisiei judetene sa se desfasoare potrivit legii.In anul 2017 sau 2018 la comisia locala de fond funciar Constanta inca nu fusesera inscrise in rezerva terenurile necesare solutionarii acestui caz, iar aceasta reprezenta un impediment important in solutionarea dosarului. Au mai fost doua titluri emise pe numele ######### #### cu acelasi numar de indiviziune ca cele recunoscute prin hotararea judecatoreasca 510 si 498, insa acele terenuri au fost mentionate in anexa 36 a UAT ###### ############.
Martorul ########## ###### a aratat ca, a fost inginer sef la OCPI Constanta pana in iulie 2020, functie in care a luat cunostinta despre cazul ######### ####, intrucat institutia la care lucre ar fi trebuit sa inscribe titlul de proprietate cuvenit persoanei solicitantze, in baza unui dosar care trebuia sa fie complet si care trebuia sa contina: anexele aprobate de comisia judeteana, procesul verbal de punere in posesie , planul parcelar executat si insusit de comisia locala. Cazul ######### nu a putut fi solutionat in perioada in care a lucrat ## OCPI intrucat existau suprapuneri ale unror titluri deja emise pentru suprafetele de teren solicitate pe raza UAT Constanta.Dupa ce acest impediment a disparut, prin anularea titlurilor vechi, s-a constatat ca, suprafetele de teren mentionate in procesele verbale de punere in posesie emise de ####### Locala ###### ############ nu corespondeau suprafetelor mentionate in sentinta judecatoreasca si lipsea planul parcelar necesar a fi emis de ####### locala ###### ############ cu inctiintarea UAT Constanta. Nu stie daca inculpatul a facut demersuri pentru impiedicarea emiterii titlurilor de proprietate.
Martorul ####### ######## ########## a declarat ca, in perioada ######### era membru in ####### Locala  ###### ############ si a luat la cunostinta despre cazul petentei ######### ####, care nu a putut fi solutionat favorabil, din cauza ca nu exita corespondenta intre suprafetele de teren pentru care instantele judecatoresti i-au recunoscut acesteia dreptul de proprietate pe raza UAT Constanta, pe de o parte si suprafetele existente fizic in teren cu aceleasi indicative de sole, A498 si A510, pe de alta parte ambele sole din UAT ###### ############ fiind mai mari decat cele din UAT Constanta, iar acestea din urma mai mici decat ce s-a stabilit prin recunoasterea dreptului. #### cu aceleasi indicative exista si pe raza UAT ###### ############, iar intre acestea din urma si dispozitiile instantei civile exista corespondenta . Nu cunoaste daca inculpatul a impiedicat in vreun fel punerea in posesie a petentei, asupra suprafetei de teren ce i-au fost recunoscute  de instante insa in perioada cat acesta a fost prefect au existat solicitari din partea Comisiei Judetene Constanta adresate Comisiei Locale ###### ############ in scopul indeplinirii obligatiei stabilite prin hotararea judecatoreasca. In prezent cazul numitei ######### nu este solutionat, asa cum au dispus instantele civile, din cauza impedimentului tehnic si a lipsei de opozabilitate fata de ####### Locala ###### ############. Ulterior mandatului de prefect al inculpatului a fost solicitat avizul OCPI Constanta asupra amplasamentului stabilit prin hotararea judecatoreasca , insa OCPI nu si-a dat niciodata acest aviz.
Acelasi martor a mai fost audiat de prezentul complet de judecata la data de 16.05.2023, ocazie cu care si-a mentinut declaratia, insa in completare a mai sustinut ca, cererea doamnei ######### era neobisnuita, pentru ca ea fusese pusa in posesie la ############, in baza legii 1/2000, iar o coincidenta de indici cadastrali au facut sa fie adus terenul la Constanta, iar aproape toate legile specifica vechiul amplasament al  terenului, cu mentiunea ca acolo unde nu se poate, se da un teren in vecinatatea vechiului amplasament. Aici nu exista vecinatate, doar coincidenta ca ### ############ avea teren si pe raza Mun. Constanta.Ulterior a observant ca una din sole tinea de ### Nazarcea, nici macar de ### ############, el detine un asemenea plan care dovedeste acest lucru si care e public.###### ######### detinea hotarari ce nu puteau fi negate, insa apreciaza ca acestea nu putea sa fie puse in executare si sa se puna in posesie ad litteram, fata de suprafetele indicate initial. ###### ######### a dat o declaratie prin care isi exprima acordul pentru diminuarea suprafelor cu 10-20% din cea initiala. Terenul vizat este situat in intravilanul Mun. Constanta din 1996 si nu putea face obiectul Legii 1/2000 fiind teren agricol extravilan.####### Locala de Fond funciar ############ a primit foarte multe adrese cu privire la aceasta punere in posesie si s-a cerut imperios sa se faca punerea in posesie, chiar si inculpatul a semnat astfel de adrese.Cand exista situatii de a se solicita un teren cu cerere depusa la ###### ############ se intocmea o adresa, un tabel, iar punerea in posesie o facea comisia locala ce administra terenul, in cazul de fata, ####### Locala Constanta. #### la acest moment problema nu s-a rezolvat pentru ca ar trebui sa fie opozabila si Primariei Municipiului Constanta. In cazul sentintei civile, singura coincidenta au fost numerele cadastrale, nu suprafetele, nu vecinatatile, nu UAT.#### ar trebui sa faca o asemenea punere in posesie nu ar face-o pentru ca suprafetele sunt diferite si nu se vad solutii ce s-ar putea gasi in aceasta situatie.###### ######### a primit titluri de proprietate in ###### Kogalnuiceanu , nu stie de ce au fost anulate aceste titluri. In situatia existentei unei hotarari judecatoresti, pentru punerea in executare a acesteia, trebuie respectata procedura, care se baza pe o expertiza. Presedintele comisiei judetene nu are timp sa-si asume fiecare titlu de proprietate, astfel ca, greutatea votului pleaca de la cei care se afla in pozitii initiale.
Martorul ###### ##### ###### a declarat ca, este inginer silvic la ##### Forestiera Bucuresti, in functia de consilier superior  si responsabil pentru ####### #########, iar despre cazul ######### a luat cunostinta la lucrarile comisiei, fara sa primeasca vreo solicitare de a impiedica in vreun fel solutionarea cazului numitei ######### ####, insa a aflat ca ar exista impedimente de natura tehnica, constand in suprapuneri de suprafete in zona respectiva.
In declaratia din fata instantei din data de 16.05.2023 martorul a aratat ca, isi mentine declaratiile date in fata instantei si in completare a aratat ca, ####### Judeteana primeste propuneri de la ####### Locala sau hotarari judecatoresti care trebuie sa fie puse in aplicare, apoi se cheama la dialog, iar petentul poate sa fie sau nu multumit. Nu -su si-a amintit daca petenta ######### #### a fost chemata de ####### pentru a I se prezenta o varianta. La astfel de discutie era prezenta toata comisia, iar fiecare sedinta se incheia cu un process verbal, nu stie cine are obligatia sa staruie pentru ducerea la indeplinire a unei hotarari judecatoresti.
Martora ######### ######## a aratat ca, din 1.04.2016 este angajata la Prefectura Constanta ca sef al Serviciului Juridic si i-a fost repartizata o contestatie formulate de decatre ######### #### ce viza executarea unei hotarari civile definitive, motiv pentru care a solicitat comunicarea dosarului  respectiv pentru demararea procedurilor de executare, astfel incat ####### Judeteana de Fond funciar sa nu fie in culpa. A analizat dosarul si a formulat un punct de vedere catre coordonatorul serviciului juridic si subprefectului , facand observatii cu privire la dispozitivul sentintei, mai exact la raportul de expertiza intocmit de ########## ######, mai exacta ca expertiza a fost efectuata pe baza proceselor verbale de punere in posesie eliberate de ####### de fond funciar ###### ############ si care nu aveau vecinatati inscrise si nu se putea face o identitate in concret a terenului. In dosar erau depuse schite destul de vechi ce nu aveau vize ale oficiului de cadastru si care au creat confuzia ca terenul vizat nu era pe raza UAT ###### ############, ci pe raza Municipiului Constanta. Creditoarea formulase o cerere de constituire a dreptului de proprietate la ####### locala ###### ############, fiindu-i validate intinderea dreptului de proprietate prin inscrierea acesteia in anexe. Ulterior s-a luat decizia formularii unei plangeri penale fata de expert, iar in toata aceasta perioada punerea in executare a sentintei nu se putea realiza ca urmare a instituirii sechestrului asupra terenului. Chiar daca expertul a fost achitat in mod definitiv, prin incheierea penala din 2022 au fost anulate atat schita topografica ce a stat la baza expertizei, cat si raportul de expertiza, de aceea au fost facute cereri de revizuire la sentintele civile. Orice act era contrasemnat de inculpate in calitate de prefect. Pentru punerea in exeuctare a sentintei era sesizata ####### Judeteana de fond funciar si demersurile erau aduse la cunostinta comisiei, inculpatul avand calitatea de presedinte al acesteia. Intrucat expertul a fost trimis in judecata, suprafata de teren a fost indisponibilizata, iar acest lucru a dus la ianctiunea Comisiei Judetene de fond funciar. Nu erau foarte clare nici suprafetele de teren care sa fie identificate, astfel ca instanta a retinut obligatii doar in sarcina comisiei judetene, desi obligatia de identificare si punere in executare revin comisiei locale. In 2015 ####### locala a venit cu o propunere ce nu a ajuns la nivelul comisiei judetene intrucat a fost restituita de colectivul de lucru care sprijina activitatea comisiei judetene, aceasta cuprindea date si informatii inexacte. Punerea in executare a hotararii judecatoresti depinde de planul de parcelar care trebuie sa aiba viza oficiului de cadastru, de anexele validate, atribuite ce revin comisiilor locale, comisia judeteana doar elibera titlul de proprietate, cu sprijinul Oficiului de cadastru, aceasta din urma tehnoredacteaza titlul. Aceasta procedura instituita prin HG ######## prin care se aproba regulamentele de organizare si functionare a comisiilor judetene pentru stabilirea drepturilor de proprietate asupra terenurilor este obligatorie, altfel nu se poate elibera titlul de proprietate. Incepand cu 2016 s-a purtat corespondenta cu comisia locala ###### ############ si de la nivelul Municipiului Constanta pentru punerea in executare , acestea si-au declinat competenta in mai multe randuri, apreciind ca instanta de judecata nu a stabilit nicio obligatie in sarcina lor. S-au facut precizari ca, cele doua comisii au obligatii legale conform unor hotarari de guvern, nefiind necesar ca instanta de judecata sa stabileasca obligatii in dispozitiv, de aceea institutia prefectului a desemnat un cadastrist pentru punerea in executare a sentintei , constatandu-se ca, amplasamentul din dispozitivul sentintei nu se regaseste fizic pe teren, existand erori de amplasare substantiala si s-a intocmit documentatia doar pe suprafata ce s-a putut identifica, iar ulterior a fost inaintata celor doua comisii din Constanta si ###### ############ . ####### Constanta a vizat amplasamentul, dar ####### din ############ a returnat in nenumarate randuri documentatia spunand ca, se va intocmi procesul verbal de punere in posesie.####### ###### ############ a formulat solicitari , a intocmit chiar si un process verbal de punere in posesie, a intocmit documentatia cadastrala, dar care nu corespunde realitatii din sentinta civila , respectiv au pozitionat terenul asa cum a solicitat doamna ######### ####, ceea ce la acest moment face obiectul unei plangeri penale. Prefectul nu poate face o interpretare juridica a dispozitivului hotararii judecatoresti, insa in privinta punerii in executare trebuie respectate toate prevederile pentru a se reusi. ####### Judeteana este organ colegial, fiind condusa de prefect, adopta hotarari cu unanimitate de voturi si nu poate o singura persoana sa ia astfel de decizii.Nu s-a ajuns niciodata la paritate de voturi in cazul comisiei judetene.
Inculpatul ########## ###### ###### a declarat ca, se considera nevinovat pentru acuzatia ce i se aduce, ca nu ar fi aplicat dispozitiile Legii 18/1991 in perioada cat a fost prefect martie 2016-iulie 2017. Retrocedarea terenurilor in baza legii 18 se facea in baza HG ######## si care prevede ca persoana indreptatita se adreseaza cu cerere la ####### locala, depune documentatia doveditoare a dreptului de proprietate si aceasta comisie hotaraste asupra retrocedarii terenului, apoi toata documentatia este trimisa la comisia judeteana, pentru a fi validate si unde se verifica de un colectiv tehnic .Cand este nemultultumita, persoana respectiva se poate adresa instantei de judecata, iar hotararea este obligatorie.####### eliberarea titlului de proprietate care are la baza un plan parcelar, schita terenului, proces verbal de punere in posesie si anexa validate de comisia judeteana. Titlul se elibereaza de OCPI si se semneaza de prefect si subprefect. La cateva zile de la numirea lui in functie s-a primit documentatia si hotararea doamnei ######### pentru a se pune in executare hotararea definitive nr. ######### a Judecatoriei Constanta, care preciza clar obligarea comisiei judetene de fond funciar sa elibereze titlul de proprietate  pe 19 ha teren  intravilan in Mun. Constanta avand ca repere expertiza topografica intocmita de expertul ########## ###### si o schita de amplasament. A informat comisia judeteana, cazul fiind cunoscut , comunicand comisiilor locale ############ si Constanta  si OCPI sa faca demersurile pentru punerea in executare, fiecare pentru atributiile ce le are. Terenul fiind in Constanta revenea Comisiie locale Constanta sa predea documentatia Comisiei Locale ############ care era obligata sa faca documentatia pentru eliberarea titlului, plan parcelar, schita teren, process verbal de punere in posesie si anexa. ####### ############ a transmis documentatia catre comisia judeteana, a fost analizata conform procedurii, de catre colectivul tehnic, ocazie cu care s-a constatat ca e incomplete, a fost intocmit un referat si s-a returnat comisiei M. ############ pentru completare. ####### Constanta nu a predate acel  teren de 19 ha catre ####### ############ , motivand ca, exista suprapuneri intre schita si situatia din teren. Pentru ca doamna ######### a primit 19 ha in mod legal in sola 510 situata in ###### ############ extravilan, s-a facut punerea in posesie, pe cand sola din Constanta este una mai mica, unde nu incap cele 19 ha, astfel ca, Constanta nu a putut preda acest teren. Era o imposibilitate de punere in executare a hotararii judecatoresti, nu s-a opus nimeni. Ulterior a facut demersuri catre institutii abilitate sa gaseasca solutii, insa pe timpul mandatului sau nu s-a gasit o solutie legala pentru punerea in posesie pe terenul aprobat de instanta. ####### judeteana avea obligatia de a executa hotararea judecatoreasca , dar nu putea fara aportul legal al celor doua comisii si al OCPI. Nu a avut niciodata in fata un titlu pe care trebuia sa il semneze si nici astazi nu s-a eliberat titlul pentru aceste impedimente de amplasament si nu a fost vorba de rea credinta. Nu se putea da acel teren acolo unde fusese dat catre proprietari. ####### ############ a prezentat un proces verbal de punere in posesie pe un posibil amplasament din Constanta care se suprapunea cu alte terenuri deja ocupate. Prejudiciul pretins este exagerat , acesta este un teren agricol, pana in 2015 era cultivat cu grau de un anume ##### ######## care a pierdut acel teren. Asupra acelui teren s-a dispus sechestru de catre procuror in 2016, iar schita si expertiza topo au fost declarate nule , terenul pentru care se cere despagubirea nu se gaseste in mod legal in patrimonial partii civile. Terenul din acea expertiza era mutat din ############ in Constanta din extravilan in intravilan, iar Legea ######## precizeaza ca sunt lovite de nulitate absoluta actele de transfer a terenurilor dintr-o localitate in alta pentru a le creste valoarea. Nu era competenta ####### Judeteana de a face verificari pe teren, prefectul nu era membru in colectivul tehnic si i-a spus subprefectului sa gaseasca o cale de a rezolva problema si considera ca a oferit sprijin pentru punerea in executare a hotararii.
Partea civila ######### #### a aratat ca, autorii ei au avut teren la ### Miahail ############, iar cand a facut reconstituirea dreptului de proprietate acestia erau decedati. ### s-a transformat in ## ##### ###### ############ la care a devenit actionar. Dupa 2-3 ani a incheiat un contract cu SC ##### SA ca locator, apoi a cerut terenul. Legea fondului funciar spunea ca pot fi improprietarita oriunde pe suprafata ###, deoarece la ses nu se putea respecta amplasamentul initial.A facut cerere la prefectura unde secretar general era domnul ########## si care a indrumat-o in aceasta cerere, fiind prima persoana care cerea punerea in posesie.In 1999 a fost chemata la ## ##### unde I s-a inmanat un process verbal prin care I se atribuiau 2 terenuri, de 9 ha, respective 10 ha, solele A510 si A498 pe raza ### ###### ############.La-a consultat pe inculpate iar acesta a indrumat-o catre OCAOTA-actual OCPI, a facut masuratori, o schita pe care a inregistrat-o la Primaria ###### ############ astepatnd punerea in posesie in iulie 1999. In anul 2000 primarul i-a dat 2 procese verbale fara vecinatati , motiv penbtru care a dat in judecata primaria pentru a preciza vecinatatile. A castigat toate procesele iar in 2002 a existat o discutie cu prefectul ######, careia i-a lasat cererea pentru eliberarea titlurilor insa i-a spus ca nu se poate deoarece mai era o cale de atac ce urma sa fie exercitata si era in litigiu cu ea. Acest teren a fost dat lui ######## ##### , fiind improprietarite 5 persoane din care 3 decedate la data improprietaririi. I-au fost eliberate titluri pentru terenuri situate in ###### ############ , fara sa le ceara si fara sa ajunga la ea titlurile, in instanta a aflat de acestea. A castigat un proces de nulitate a titlurilor de proprietate ale lui ##### ########, iar pe data de 9.07.2015 a fost indreptatita de instanta sa primeasca titlurile de proprietate pe acest teren din Constanta. A facut demersuri pentru obtinerea titlurilor pe timpul prefectului ### ##########, s-au demarat procedurile pentru eliberarea titlurilor, astfel incat fiecare comisie stia ce are de facut. S-au schimbat 2 prefecti, nu s-a intamplat nimic, apoi a venit domnul ##########, a fost in audienta la acesta si i-a spus ca nu are nimic impotriva sa-i dea titlurile. A fost anchetat un cadastrist ##########, cu care nu vorbise niciodata personal, ci prin avocat, care avea nevoie de un raport de expertiza tehnica extrajudiciara. I s-a reprosat ca nu avea dreptul la un teren din Constanta, ci din ###### ############ , insa ea avea dreptul la un teren pe suprafata ###### ############, cele doua sole erau pe suprafata ### ############, nu a cerut teren o anumita suprafata sau un anumit teren.In perioada cand avea depusa documentatia la prefectura cu hotarare definitiva si irevocabila, mai era o astfel de hotarare a numitei Mitriofan care revendica cariera de piatra de la Sitorman, iar acestei persoane i s-a eliberat titlu  de proprietate , iar cand a fost intrebat prefectul de doamna Bozdoaca de ce nu procedeaza la fel acesta a spus ca, “baba nu are dreptate si nu o sa-i dau niciodata titlurile”. A fost pus sechestru pe teren, pe sola 510 in dosarul penal ce il privea pe ########## , sechestru a fost ridicat pe 30.12.2019, iar ########## a fost achitat. Nu a obtinut titlurile, domnul ########## nu mai era prefect, iar doamna ######### a facut o cerere de lamurire a dispozitivului sentintei si a facut plangere penala impotriva inculpatului pentru nerespectarea unei hotarari judecatoresti.la momentul de fata situatia este aceeasi, a cheltuit multi bani pentru a obtine acest teren.Exista proces verbal de punere in posesie facut de ####### ###### ############ care viza terenul din Constanta, nu stie de existenta unui plan de situatie.In 27.07.1999 I s-a atribuit terenul de catre ##### SA ############ pentru punerea in posesie a locatorilor , nu au fost identificate probleme legate de amplasamentul terenului la momentul exproprierii, primind sume de bani. Situatia terenurilor era una clara pe timpul mandatului ##########. Stie ca, expertiza si schita au fost anulate de instanta, insa acestea au fost validate in dosarul lui ##########. Nu are nicio explicatie ca, pana azi nu au fost eliberate titlurile.
Acuzatia de abuz in serviciu ce i se aduce inculpatului ########## ###### ###### trebuie privita si analizată, prin prisma clarităţii situatiei juridice a terenurilor in discutie, pentru care partea civila solicitase eliberarea titlurilor de proprietate Comisiei Judeteane de Fond Funciar Constanta al carui  presedinte era inculpatul in calitatea sa de prefect, precum si din perspectiva dispozitiilor legale pretins a fi incalcate de inculpat, astfel incat sa se ajunga in situatia  prejudicierii, cu intentie, a partii civile ######### ####.
Astfel se constata ca, terenurile pentru care partea civila a solicitat emiterea titlurilor de proprietate si care au fost prevazute in sentinta civila nr. ####/1.04.2010 a Judecatoriei Constanta a carei executare se solicita, de-a lungul timpului,  au facut obiectul mai multor litigii civile, derulate pana la data de 30.06.2015, data la care partea civila s-a adre### ######## Judetene de Fond Funciar, solicitand acesteia sa se conformeze hotararii judecatoresti definitive si irevocabile ce clarifica situatia terenurilor.
Se retine ca, partea civilă ######### #### este fiica defunctului ######## ### şi #####, născută la data de ########## (în perioada de detenţie a mamei sale, aşa cum rezultă din Hotărârea nr. 2708/16.03.1994 emisă de ####### Municipiului Bucureşti pentru aplicarea D. L. nr. 118/1990, iar defunctul ######## ### a deţinut în proprietate suprafaţa de 8,50 ha pe raza #### ## ############, teren pentru care partea civilă a obţinut calitatea de acţionar la S.C. ##### S.A. – ###### ############, potrivit Dispoziţiei nr. 15161/11.09.1997, conform disp. art. 36; 38; şi art. 93 alin. 3-4 din Legea nr. 18/1991.
Ulterior, respectiv în data de 17.02.2000, reclamanta în calitate de moştenitoare a defunctului ######## ###, a fost pusă în posesie prin procesul-verbal emis de ####### Locală M. ############, asupra terenului în suprafaţă de 8,5 ha situat în parcela A 510, fără a se menţiona vecinătăţile terenului, parcelă ce se afla la acea dată pe teritoriul cadastral al localităţii M. ############, #### #########.
Partea civilă ######### #### este de asemenea şi moştenitoarea legală a defunctului #### ########, decedat în data de 29.11.1994, în calitate de nepoată de soră predecedată, respectiv prin reprezentarea mamei sale ######## ##### (decedată la data de 02.02.1988), aşa cum rezultă din certificatul de moştenitor nr. 470/28.03.1995 emis de fostul Notariat de Stat al Sectorului 3 Bucureşti (dos. 470/1995).
În timpul vieţii, #### ########, autorul părtii civile a formulat cerere de reconstituire a dreptului de proprietate pentru terenurile pe care le-a deţinut în proprietate anterior anului 1990, acesta devenind acţionar la S.C. ##### S.A. – M. ############, cu suprafaţa de 10 ha teren şi ulterior locator cu suprafaţa de 9,5 ha teren la aceeaşi societate agricolă, în temeiul art. 36; art. 38 şi art. 93 alin. 3-4 din Legea nr. 18/1991 (calitatea de acţionar, fiind transformată în cea de locator – proprietar), potrivit Deciziei nr. #####/07.07.1995 emisă de ####### Judeţeană Constanţa.
După decesul autorului #### ########, partea civilă şi-a exprimat opţiunea de a deveni locator (proprietar) pentru terenul ce a aparţinut autorului său #### ######## şi pentru care a obţinut punerea în posesie în parcela A 510, cu privire la suprafaţa de 9,5 ha teren, parcelă situată pe teritoriul cadastral al comunei ###### ############ potrivit procesului-verbal de punere în posesie emis în data de 17.02.2000 de ####### Locală ###### ############, dar care, ca şi în cazul procesului-verbal emis pentru suprafaţa de 8,5 ha teren situat tot în parcela A 510 de pe urma autorului ######## ###, nu prevede decât numărul parcelar, lipsind delimitarea prin stabilirea vecinătăţilor şi numărul de lot.
Prin urmare, acesteia i s-a reconstituit dreptul de proprietate pentru suprafaţa totală de 18 ha teren, în parcela A 510, pe teritoriul cadastral al comunei ###### ############ (suprafaţa de 8,5 ha după autorul ######## ### şi suprafaţa de 9,5 ha după autorul #### ########), fără să i se delimiteaze în mod legal această suprafaţă de teren, pentru care au fost emise titluri de proprietate mult mai târziu, respectiv în data de 03.01.2006.
Pentru a clarifica această situaţie incertă şi pentru a i se emite titlul de proprietate, partea civilă a formulat în contradictoriu cu pârâţii ####### Locală de fond funciar ###### ############ şi ####### Judeţeană de fond funciar Constanţa, o cerere de chemare în judecată ce a făcut obiectul dosarului civil nr. ######### al Judecătoriei Constanţa, pentru obligarea pârâtelor la emiterea titlului de proprietate pentru suprafaţa de 18 ha teren de pe urma celor doi autori menţionaţi mai sus, în parcela A 510, parcelă ce a fost predată de S.C. ##### S.A. – ###### ############ prin procesul-verbal de predare – primire nr. 3729/29.09.1999, către Comuna ###### ############, teren pe care a fost pusă în posesie partea civilă, în data de 17.02.2000 (conform celor două procese-verbale de punere în posesie menţionate, ţinându-se cont de planşa cadastrală înregistrată la Primăria comunei ###### ############ sub nr. 2751/26.07.1999, fiind pronuntata  sentinţa civilă nr. #####/25.10.2000 a Judecătoriei Constanţa, in sensul admiterii, în parte, a acţiunii reclamantei şi pârâtei ####### Judeţeană Constanţa si a fost  obligată să elibereze reclamantei titlul de proprietate fără a se stabili însă vecinătăţile terenului reconstituit, prin aceeaşi sentinţă fiind respinsă cererea reclamantei privind obligarea pârâtei comisia judeţeană la plata daunelor cominatorii şi a fost respinsă şi cererea de intervenţie formulată de O.C.O.T.A – Constanţa.
Prin decizia civilă nr. ###/04.04.2001 pronunţată de instanţa de apel – Tribunalul Constanţa în dosarul nr. 420/2001, au fost admise apelurile declarate, a fost desfiinţată sentinţa menţionată mai sus şi cauza a fost trimisă spre rejudecare.
În rejudecare, Judecătoria Constanţa a pronunţat sentinţa civilă nr. #####/19.11.2001 prin care a admis în parte acţiunea reclamantei ######### ####, a obligat pe pârâta ####### Locală ###### ############ să completeze procesele-verbale de punere în posesie, în sensul stabilirii amplasamentelor individuale, ####### Judeţeană Constanţa a fost obligată să emită titlurile de proprietate de pe urma autorilor ######## ### şi #### ######## conform propunerii comisiei locale, iar cererea reclamantei privind obligarea pârâtei comisia judeţeană la plata daunelor cominatorii a fost respinsă, fiind respinsă şi cererea de intervenţie formulată de O.C.O.T.A - Constanţa.
În recurs, potrivit deciziei nr. ###/03.03.2003 pronunţată de Curtea de Apel Ploieşti în dos. civ. nr. 314/2003, instanţă investită cu soluţionarea recursului ca urmare a admiterii cererii de strămutare formulată de ######### ####, a fost casată decizia dată în apel şi a fost menţinută sentinţa nr. #####/19.11.2001 pronunţată de Judecătoria Constanţa în cel de al doilea ciclu procesual, reţinându-se în speţă, că parcela A 510 în cadrul căreia a fost pusă în posesie reclamanta se află pe raza comunei ###### ############, iar pentru parcelele A 510 şi A 498 situate pe teritoriul oraşului Constanţa, şi care se învecinează între ele, au fost „deja eliberate titluri de proprietate unor terţe persoane (…) titluri a căror valabilitate” nu s-a discutat în litigiul menţionat.
Totodată, Curtea de Apel Ploieşti a mai reţinut faptul că, există două sole A510 cu amplasamente diferite, una în #### ######### ## ### ## ###### ###### ############, astfel „punerea în posesie a reclamantei nu putea fi făcută decît pe o suprafaţă de teren ce fusese predată Comisiei Locale ###### ############ prin procesul-verbal nr. 3729/29.09.1999 şi care în mod incontestabil nu include terenul din sola A510 menţionat în schiţa nr. 2751/26.07.1999 înregistrată la Primăria comunei M. ############, greşit avută în vedere de instanţa de apel" (fila 12, paragraful 2 din Decizia nr. ###/03.03.2003 pronunţată de Curtea de Apel Ploieşti). S-a mai aratat ca, prin identificarea solei A510 cu individualizarea vagă a vecinătăţilor, nu numai că, a creat o gravă confuzie intre sola A510 situată pe teritoriul administrativ Constanţa si A 510 situată pe raza teritorială a localitatii ###### ############, dar s-au incălcat şi dispoziţiile art. 25 din Legea nr.16/1994 si cele din Regulamentul cadru al Comisiei Judetene pentru stabilirea dreptului de proprietate Constanta, conform cărora erau nominalizate parcele necesare pentru punerea in posesie a fostilor locatori de la SC ##### SA ###### ############.
Prin procesul-verbal nr. 3083/19.01.2000 încheiat între Primarul Mun. Constanţa – ####### ######## şi ####### ##### – administrator la S.C. ##### S.A. ###### ############, a fost predată către Primăria Municipiului Constanţa, suprafaţa de 36,10 ha, respectiv sola A 498 în suprafaţă de 20,87 ha şi sola A 510 în suprafaţă de 15,23 ha, iar ulterior a fost emis şi procesul-verbal nr. 21039/23.03.2000, şi cu nr. de înregistrare la Primăria Mun. Constanţa 1198/31.03.2000 (încheiat între aceleaşi persoane) prin care au fost predate aceleaşi parcele, cu acelaşi suprafeţe şi în plus au mai fost predate şi alte sole, respectiv A 446; A 444; A 478 în suprafaţă totală de 94,5 ha teren, solele A 510 şi A 498, având aceeaşi suprafaţă.
Potrivit adresei nr. 445/08.02.1999 emisă de ####### Judeţeană Constanţa către ####### Locală ###### ############, la cererea reclamantei ######### ####, s-a solicitat acestei comisii locale, împreună cu delegaţii OCAOTA şi conducerea SC ##### SA ###### ############, să se stabilească solele pe care vor fi amplasaţi locatorii şi apoi să se treacă la punerea în posesie şi la întocmirea documentaţiei în vederea emiterii titlurilor de proprietate.
Prin adresa nr. 2752/26.07.1999 emisă de comuna  ###### ############ către SC ##### SA, s-a comunicat acordul acestei autorităţi administrativ-teritoriale privind punerea în posesie conf. Legii nr. 18/1991 şi Legii nr. 16/1994, art. 25, a moştenitoarei #### ######### cu următoarele suprafeţe: „10 ha de pe urma defunctului #### ######## în sola A 510, conform schiţei”, „9 ha, de pe urma defunctului ######## ###, in sola A 498, conform schiţei”, din care rezultă că amplasamentul avut în vedere era pentru sola A 498/2 de 9 ha, învecinată cu: proprietăţi particulare Palazu #### şi A 498/3, cu DN 378; E - CC 500 şi CC 501, iar sola A 510 (de 17 ha) era lotizată în A 510/2 cu suprafaţa de 7 ha şi A 510/1, cu suprafaţa de 10 ha, având vecini în N-NE Lacul Siutghiol şi S-DN 378, iar la E şi V cu drumuri de exploatare.
Potrivit adresei nr. 13810/21.02.2000 emisă de ####### Locală Constanţa către Primăria #### ###### ############ – comisia locală de fond funciar, această instituţie comunica faptul că suprafaţa de teren aferentă solei A 510 care a predat-o S.C ##### S.A. ###### ############, Comisiei Locale Constanţa, conf. „procesului-verbal de predare-primire nr. 3083/19.01.2000 nu poate fi operantă datorită faptului că această solă A 510 a fost predată Comisiei Locale ###### ############ pentru aplicarea Legii nr. 18/1991 în luna septembrie 1999 cu procesul-verbal nr. 3729/29.09.1999”, considerând astfel „că procesul-verbal nr. 3083/19.01.2000 este nul, iar obligaţia de punere în posesie a locatorilor pentru sola A 510, revine Comisiei Locale ###### ############”.
Ulterior, s-a înregistrat pe rolul Judecătoriei Constanţa dosarul nr. ##/212/2003, având ca obiect acţiunea formulată de reclamanta ######### #### prin care s-a solicitat constatarea nulităţii titlurilor de proprietate nr. #####/1575/2002, #####/1576/2002, #####/1577/2002, #####/1578/2002 şi #####/1579/2002, emise pentru sola A510  situate pe raza teritoriala a Municipiului Constanta, iar prin Sentinţa Civilă nr. #####/02.12.2008 (rămasă irevocabilă prin respingerea recursului) a Judecătoria Constanţa s-a respins excepţiile invocate de pârâţi şi a admis în parte acţiunea în sensul constatării nulităţii absolute a titlurilor de proprietate nr. #####/1575/2002, #####/1576/2002, #####/1577/2002, #####/1578/2002 şi #####/1579/2002, respingând ca neîntemeiat capătul de cerere privind revendicarea.
Sentinta Civilă nr. #####/02.12.2008 a Judecatoriei Constanta s-a bazat pe înscrisuri, coroborate cu toate celelalte probe administrate în cauză, inclusiv raportul de expertiză extrajudiciară întocmit în cauză de expert ########## ###### şi planurile parcelare depuse de părţi, instanţa a retinut că parcela A 498 se află în vecinătatea parcelei A 510 şi că la momentul la care se aflau în administrarea SC ##### ###### ############ SA erau situate pe teritoriul comunei ###### ############, iar după predarea acestora către Primăria Mun. Constanţa (sola A 498 de 20,87 ha şi sola A 510 de 15,23 ha) prin procesele-verbale menţionate mai sus, cât şi predarea aceleiaşi sole A 510 de 128,90 ha către Primăria #### ###### ############ #### ############### ## ############### ##. 3729/09.09.1999, această solă – A 510 – care a avut la început o suprafaţă compactă, a fost predată la două comisii diferite fără o lotizare corespunzătoare, ceea ce a condus la situaţia actuală, respectiv terenul pe care a fost pusă în posesie reclamanta conf. proceselor-verbale din 17.02.2000, parcela A 510, cu vecini: N-drum de exploatare limitrof lacului Siutghiol; E- drum de exploatare; S-drum naţional  DN 378 şi V-drum de exploatare să fie retrocedat şi de către ####### Locală Constanţa prin titlurile de proprietate contestate în cauză, altor persoane.
Ulterior, prin sentinta civila nr. ####/1.04.2010 a Judecatoriei Constanta a fost admisă actiunea reclamantei ######### #### in contradictoriu cu paratii ####### JUDETEANA CONSTANTA PENTRU STABILIREA DREPTULUI DE PROPRIETATE ASUPRA TERENURILOR, ####### LOCALA DE APLICARE A LEGII 18/1991 CONSTANTA si ####### LOCALA DE APLICARE A LEGII 18/1991 ###### ############, s-a constatat nulitatea absoluta a titlului de proprietate nr.2682/3.01.2006 emis pe numele reclamantei ######### ####, cu autor #### ######## pentru suprafata de 9,50 ha teren, situat in ###### ############, parcela A510/2, #### 101 si a titlului de proprietate nr.2683/3.01.2006 emis pe numele reclamantei ######### ####, cu autor ######## ###, pentru suprafata de 8,50 ha teren situat in ###### ############, parcela A510/1, #### 101 si obşliga totodata pe parata ####### JUDETEANA SENTRU STABILIREA DREPTULUI DE PROPRIETATE ASUPRA TERENURILOR CONSTANTA, sa emita reclamantei un alt titlu de propietate pentzru suprafata de 10 ha teren de pe urma autorului #### ########, respectiv #### ######## in soala A 510/1 cu vecini N-NE-Lacul Siutghiol, S-DN378,E-drum exploatare si V-drum exploatare precum si un alt titlu de proprietate pe o suprafata de 9 ha teren de pe urma autorului ######## ### in sola A498/2, invecinata cu proprietati particulare Palazu ####  si A 498/3, cu  DN378, E-CC500 si CC501.Aceasta sentinţă civilă a rămans irevocabila prin Decizia nr.###/2011 a Tribunalului Constanta, care a admis recursul reclamantei si a modificat in parte soluţia fondului , in sensul că, pârâta ####### JUDETEANA SENTRU STABILIREA DREPTULUI DE PROPRIETATE ASUPRA TERENURILOR CONSTANTA a fost obligata la emiterea titlurilor de proprietate de pe urma celor doi autori in solele A510/1 si A498/3, cu vecinatati stabilite conform raportului de expertiza extrajudiciara ########## ######.
Prin sentinta civila nr. ####/9.03.2012 a Judecatoriei Constanta  pronuntata in dosarul nr. ##/212/2003/a1 al Judecatoriei Constanta avand ca obiect cererea de revizuire formulata de ####### LOCALA DE APLICARE A LEGII 18/1991 CONSTANTA inpotriva sentintei civile nr.#####/2.12.2008 a Judecatoriei Constanta s-a dispus admiterea cererii de revizuire formulata de către ####### LOCALĂ DE APLICARE A LEGII nr.18/1991 CONSTANŢA, cu sediul în Constanţa, B-dul ##### nr.51, ##### #########, în contradictoriu cu intimaţii ######### ####, cu sediul în Bucureşti, ##### Moşilor nr.231, #### ##.A, apt.7, sector 2, ####### JUDEŢEANĂ DE APLICARE A LEGII NR.18/1991 CONSTANŢA, cu sediul în Constanţa, B-dul ##### nr.51, ##### #########, ####### ######, cu domiciliul în Constanţa, ###### ######### #####, ##### #########, ###### #####-#####, cu domiciliul în Constanţa, strada #### D. ######## nr.14, ##### #########,  ##### #########, cu domiciliul în Constanţa, B-dul ##### nr.215, #### ###, apt.49, ##### #########, CHELDIAGI ########, cu domiciliul în Constanţa, ###### ########## ######, #### ###, apt.23, ##### #########,  ##### #####, cu domiciliul în Constanţa, ###### ############# #####, ##### #########,  ##### ######, cu domiciliul în Constanţa, ###### ####### #### ####, ##### #########, #### ######, , cu domiciliul în Constanţa, strada Cpt. ####### ##### nr.26, #### ##, apt.48, ##### #########, ##### ERGHIAN, cu domiciliul în Constanţa, ###### ############# #####, ##### #########, ####### #######, cu domiciliul în Bucureşti, strada Sg. Maj. ####### #######, #### ###, scara 1, etaj 2, apt.15, ##### #########, ###### #####, cu domiciliul în Constanţa, ###### ###### ######## ####, ##### #########, ###### ########,  cu domiciliul în Basarabi, ##### Liliacului nr.3, #### ##, scara 2, etaj 1, apt.25, ##### #########, ###### #########,  cu domiciliul în Constanţa, strada Dr. ###### ######## nr.1, ##### #########, ###### #####, cu domiciliul în Constanţa, cartier Palazu, strada Dr. ###### ######## nr.1, ##### ######### ## ###### ###############, cu domiciliul în ###### ######, strada ###### nr.9, ##### #########, împotriva sentinţei civile nr. #####/02.12.2008, pronunţată de Judecătoria Constaţta în dosarul nr. ##/212/2003 (nr. format vechi ##########), schimbarea in tot a sentintei civile nr. #####/02.12.2008, pronuntata de Judecatoria Constanta in dosarul nr. ##/212/2003 (nr. format vechi ##########), cu consecinta, respingerii cererii formulata de catre reclamanta ######### ####,  în contradictoriu cu  pârâţii ####### LOCALA DE APLICARE A LEGII NR.18/1991 CONSTANŢA, #######  JUDETEANA DE APLICARE A LEGII NR.18/1991 CONSTANŢA, ####### ######, ###### #####-#####, ##### #########, CHELDIAGI ########, ##### #####, #### ######, ##### ERGHIAN, ####### #######, ###### #####, ###### ########, ###### #########, ###### #####, şi ###### ####### #######, ca nefondată.
Prin Decizia nr. ####/19.12.2012 a Tribunalului Constanta pronuntat in dosarul nr. ##/212/2003/a1 a fost admis recursul formulat de recurenta ######### ####, s-a modificat in tot sentinta civila nr.####/9.03.2012 a Judecatoriei Constanta, in sensul ca, se respinge cererea de revizuire formulata de ####### LOCALA PENTRU STABILIREA DREPTULUI DE PROPRIETATE  ASUPRA TERENURILOR CONSTANŢA,
Prin sentinta civila nr. ####/22.09.2011 a Tribunalului Constanta pronuntata in dosarul nr.#####/212/2010*** al Tribunalului Constanta a fost admisa in parte actiunea reclamantei ######### ####, formulata in contradictoriu cu pârâţii ##### ########, ##### ##### , ####### #######, ###### ##### #####, ##### #########, Cheldiagi ########, ##### #####, ##### ######, #### ######, ##### Erghian, ####### #######, ###### #####, ###### ########, ###### ######### si ###### ####### ####### si a constatat nulitatea absoluta a contracteleor de vanzare cumparare autentificate la BNP ####### ##### sub nr.1798/17.05.2002, 1801/17.05.2002, 1802/17.05.2002 si nr. 1807/17.05.2002, dispunandu-se redierea din CARTEA FUNCIARA a dreptului de proprietate intabulate in favoarea pârâţilor.Aceasta sentinta a ramas irevocabila prin Decizia nr.####/9.06.2015 a ICCJ, prin care a s-a respins ca nefondate recursurile declarate de pârâţii ##### ######## si ##### ##### impotriva deciziei ##/C/27.05.2013 a Curtii de Apel Constanta, prin care au fost respinse apelurile.
Dupa parcurgerea acestor cicluri procesuale, partea civila ######### #### s-a adre### ######## JUDETEANA PENTRU STABILIREA DREPTULUI DE PROPRIETATE ASUPRA TERENURILOR CONSTANTA pentru emiterea titlurilor de proprietate de pe urma celor doi autori potrivit sentintei civile nr. ####/1.04.2010 a Judecatoriei Constanta ramasa definitiva prin Decizia nr.###/2011 a Tribunalului Constanta, pe timpul mandatului de prefect al inculpatului ########## ###### ######.
Potrivit rechizitoriului, se retine un refuz cu obstinatie al COMISIEI JUDETEANE PENTRU STABILIREA DREPTULUI DE PROPRIETATE ASUPRA TERENURILOR CONSTANTA, justificat prin invocarea a diverse pretexte ce tineau de conduita Comisiei Locale Constanta sau Comisiei Locale ###### ############, fara a se lua niciun fel de masuri pentru a se rezolva presupusele probleme ale comisiilor din subordinea si prin urmare s-ar fi continuat refuzul privind eliberarea titlurilor.S-a mai aratat ca, nu era permisa, pe cale administrativa nicio reanalizare a situatiei juridice, iar ####### Judeteana nu avea altceva de facut decat sa emită titlurile.
In cauza de faţă, ####### Judeteana PENTRU STABILIREA DREPTULUI DE PROPRIETATE ASUPRA TERENURILOR CONSTANTA al carui Presedinte era inculpatul ########## ###### ###### in calitate de prefect, se confrunta cu mai multe probleme legate de punerea in executare a hotararii instantei si anume, pe langa faptul ca, existau mai multe hotarari judecatoresti pronuntate in cauza in mai multe cicluri procesule ce vizau atat situatia juridica a terenurilor vizate de hotararile judecatoresti pentru care se solicita emiterea titlului, cat si impedimente de ordin legal prevazute in procedura de emitere a titlului, in sensul ca, amplasamentul din dispozitivul sentintei nu se regasea fizic pe teren, existand erori de amplasare substantiala, anexele trebuia sa fie  aprobate de comisia judeteana, sa existe in procesul verbal de punere in posesie, un plan  parcelar executat si insusit de comisia locala, iar OCPI trebuia sa-si dea avizul, fiind semnalate mai multe neregularitati ce se impuneau a fi remediate, iar aceasta din urma chestiune a impiedicat emiterea titlului de proprietate, chiar si ulterior finalizarii mandatului de prefect al inculpatului ########## ###### ######.
Potrivit art. HG nr.######### REGULAMENT din 4 august 2005 privind procedura de constituire, atribuţiile şi funcţionarea comisiilor pentru stabilirea dreptului de proprietate privată asupra terenurilor, a modelului şi modului de atribuire a titlurilor de proprietate, precum şi punerea în posesie a proprietarilor
Art. 14 La cererea proprietarilor sau moştenitorilor prevăzuţi la art. 27 alin. (2)1 din Legea nr. 18/1991, republicată, cu modificările şi completările ulterioare, comisiile locale înaintează prefectului în termen de 15 de la înregistrarea cererii, planurile parcelare şi fişa de punere în posesie pentru eliberarea titlului de proprietate.
Art. 15
În cazurile în care s-au emis titluri de proprietate altor persoane pe vechile amplasamente ale foştilor proprietari, care, anterior emiterii acestor titluri, au primit adeverinţe de proprietate şi se afla în posesia terenurilor, în condiţiile art. 27 alin. (2)2 din Legea nr. 18/1991, republicată, cu modificările şi completările ulterioare, comisia judeţeană va revoca titlurile de proprietate emise abuziv şi va elibera titluri de proprietate persoanelor îndreptăţite. Pentru a proceda la aceasta comisia va solicita biroului de cadastru si publicitate imobiliara informaţii cu privire la actele juridice înregistrate in cartea funciara cu privire la acel teren. Birourile de cadastru si publicitate imobiliara vor furniza aceste informaţii in maxim 10 zile. Cererile celor în drept vor fi soluţionate de către comisia judeţeană în termen de 30 de zile de la înregistrare.
De asemenea martora ####### ########-DIRECTOR OCPI,  a sustinut ca, din punct de vedere OCPI, planul parcelar ar fi trebuit insusit de ambele primarii implicate in procesul de restituire, planurile parcelare trebuia sa corespunda cu mentiunile tehnice din procesele verbale referitoare la imobile, iar planurile parcelare trebuiau inregistrate in registrul general de intrari administrat de OCPI potrivit ordinului nr.700/2014 al ANCPI si mai trebuia sa fie emisa si hotararea Comisiei Judetene de punere in executare a hotararii judecatoresti, ceea ce poate conduce la concluzia că, in cazul de faţă, emiterea titlurilor nu reprezenta  o simpla formalitate si la care inculpatul ########## ###### ###### s-ar fi opus in mod nejustificat.
Şi martorul ####### ######## ##########  care in perioada ######### era membru in ####### Locala  ###### ############ cunostea ca, partea civila ######### #### detinea hotarari ce nu puteau fi negate, insa acestea nu puteau sa fie puse in executare si sa se facă o punere in posesie ad litteram, avand in vedere că, potrivit sentintei civile exista o coincidenta a numerelor cadastrale, insa, nu coincideau suprafetele, vecinatatile si nici UAT.
Totodata martorul a mai sustinut si faptul ca, la ####### Locala de Fond Funciar ###### ############ s-au primit mai multe adrese cu privire la aceasta punere in posesie si s-a cerut imperios să se faca punerea in posesie, chiar si inculpatul a semnat astfel de adrese, insa in situatia existentei unei hotarari judecatoresti, pentru punerea in executare a acesteia, trebuie respectata procedura, care se baza pe o expertiza, asa cum s-a prevazut in mod explicit prin hotararea judecatoreasca, presedintele comisiei judetene nu poate sa-si asume răspunderea pentru fiecare titlu de proprietate emis, astfel ca, greutatea votului pleaca de la cei care se afla in pozitii initiale in cadrul Comisiei Judetene de Fond Funciar formata din mai multe persoane potrivit Regulamentului nr. 890/2005.
Se constata in volumul III -ds.u.p o corespondenta intre Institutia Prefectului Constanta si Primaria Comunei ###### ############ respectiv:
-adresa din 28.07.2016-Restituirea documentatiei catre Primaria ###### ############  impreuna cu un referat intocmit pe motiv ca nu exista elemente care s adovedeasc aimprejurarea ca a fost urmata procedura prevazuta de Hotarare 890/2005, cu privire la punerea in posesie-adresa semnata de inculpatul ########## ###### ######
-adresa din data de 7.03.2016 -Restituirea documentatiei catre Primaria ###### ############  impreuna cu un referat intocmit pe motiv ca procesul verbal de punere in posesie nu corespunde cu sentinta civila nr. ######### a Judecatoriei Constanta, imprejurarea ca a fost urmata procedura prevazuta de Hotarare 890/2005, cu privire la punerea in posesie si totodata s-a solicitat radierea si pozitia 36 din Anexa a celor doi autori #### ######## si BULAMACE ### si sa se suplimenteze Anexa 47 asa cum este identificata in HG NR.890/2005-semnata de subprefect ##### #####.
In contextul existentei mai multor declinari de competenta intre comisii si o imposibilitate obiectiva de a fi emise titlurile de proprietate solicitate de partea civila, in conditiile in care, asa cum si martorul ###### ######, director OCPI Constanta si ####### ########-şef birou  Fond Funciar -OCPI Constanta au mentionat impedimentele constatate,
iar in sentinta civila nr.######### a Judecatoriei Constanta ramansa irevocabila prin Decizia nr.###/2011 a Tribunalului Constanta, se prevedea că, pârâta ####### JUDETEANA PENTRU STABILIREA DREPTULUI DE PROPRIETATE ASUPRA TERENURILOR CONSTANTA a fost obligata la emiterea titlurilor de proprietate de pe urma celor doi autori in solele A510/1 si A498/3, cu vecinatati stabilite conform raportului de expertiza extrajudiciara ########## ######, institutia Prefectului Judetului Constanta a formulat la data de 19.04.2016 o plangere penala impotriva expertului ########## ######, pentru infractiunea de abuz in serviciu avand in vedere modul in care a efectuat expertiza tehnica judiciara in dosarul nr. ##/212/2003 al Judecatoriei Constanta.
Chiar daca hotararile judecatoresti adoptate ulterior, in stransa legatura cu situatia juridica a terenurilor in litigiu, nu existau la momentul la care inculpatului ########## ###### ###### a ocupat functia de prefect, nu pot fi ignorate la acest moment, cand se analizeaza intentia inculpatului sau reaua sa credinta, de aceea vor fi avute in vedere de instanta la momentul la care analizeaza pozitia subiectiva a inculpatului manifestata de acesta in raport faptele ce i se imputa, implicit  prejudicierea partii civile ######### ####.
Astfel, in urma sesizarii penale formulata de inculpatul ########## ###### ###### in calitate de Prefect al Judetului Constanta, au fost demarate cercetari, iar prin rechizitoriul Parchetului de pe langa Curtea de Apel Constanta s-a dispus trimiterea in judecata a acestuia pentru comiterea infractiunilor de abuz in serviciu cu consecinte deosebit de grave prevazuta de art. 297 alin.l C.penal cu aplicarea art. 309 C.penal in referire la art. 308 C.penal ( parte civila Prefectul Judetului Constanta) si art. 297 alin.l C.penal cu aplicarea art. 309 C.penal in referire la art. 308 C.penal-partea civila ##### ########.
Prin sentinta penala nr.##/20.02.2019 a Tribunalului Constanta s-a dispus condamnarea inculpatului ########## ###### la pedeapsa de 2 ani inchisoare pentru o infractiune unica  de abuz in serviciu prevazuta de art. 297 alin.l C.penal cu aplicarea art. 309 C.penal in referire la art. 308 C.penal. in conditiile art. 91 C.penal si in baza art. 25 alin.3 c.pr.pen  rap.art.256 c.pr.pen în ref.la art.580 c.pr.pen. s-a dispus restabilirea situaţiei anterioare a comiterii infracţiunilor şi desfiinţarea în totalitate a înscrisurilor false respectiv a expertizei depusa in  data de 16.09.2008 in cadrul dosarului civil ##/212/2003 al Judecatoriei Constanta si a adresei nr. 3641/15.05.2000 emisa sub semnatura numitilor ###### #### si a unei  persoane neidentificate, ambele fiind documente rezultate în urma comiterii faptelor în prezenta cauză.
Prin decizia nr. ####/P/30.12.209 a Tribunalului Constanta s-a admis apelul formulat de apelantul inculpat ########## ######, s-a desfiinţat, în parte, sentinţa penală nr.##/20.02.2019 pronunţată de Tribunalul Constanța  în dosar nr. ####/118/2016 , in baza art.396 alin.5 cod procedură penală în ref. la art.17 alin.2 cod procedură penală şi art.16 alin.1 lit.b teza a II-a cod procedură penală, a fost achitat inculpatul ########## ###### pentru comiterea infracţiunii prev. de art.297 alin.1cp în ref. la art.309 cod penal şi art.308 cod penal si s-au inlăturat dispoziţiile art.25 alin.3 cod procedură penală, art.256 cod procedură penală şi art.580 cod procedură penală referitoare la restabilirea situaţiei anterioare precum şi cele referitoare la desfiinţarea în totalitate a înscrisurilor considerate de instanţa de fond ca fiind false.
Ulterior, prin incheierea nr. ###/28.01.2022 a Judecatoriei Constanta pronuntata in dosarul nr. ####/212/2021 s-a admis, în parte, solicitarea nr. ###/P/2020 din data de 29.03.2020 a Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Constanța, iar in baza art. 5491 alin. 5 lit. b Cod procedură penală, s-a dispus desființarea în totalitate a schiței topografice cadastrale, în copie xerox, înregistrată sub nr. 2751/26.07.1999 în evidențele Primăriei comunei ###### ############, ####### #########.(fila 145, vol I dup) si s-a respins cererea de desființare a înscrisurilor subsecvente, respectiv a înscrisurilor folosite în cadrul dosarelor civile nr. ##/212/2003 şi nr. ###/212/2020 ale Judecătoriei Constanța, respectiv nr. #####/212/2020 al Tribunalului Constanța, ca neîntemeiată.
Prin incheierea nr. ###/16.05.2022 a Tribunalului Constanta, pronuntata in dosarul nr. ####/212/2021 au fost solutionate caile de atac declarate, s-a dispus in temeiul art. 4251 alin. (7) pct. 2 lit. a) din codul de procedură penală, admiterea contestaţiei formulată de către intimatul ##### ########, împotriva încheierii nr. ###/28.01.2022, pronunţată de Judecătoria Constanţa în dosarul penal nr. ####/212/2021, încheiere ce a fost desfiinţata, în parte, a fost admisa în integralitate sesizarea Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Constanţa, cu privire la desfiinţarea unor înscrisuri, în dosarul de urmărire penală nr. ###/P/2020, iar in temeiul art. 5491 alin. (5) lit. b) din Codul de procedură penală, s-a desfiinţat înscrisul subsecvent schiţei topografice înregistrate la Primăria ###### ############ sub nr. 2751/27.06.1999, reprezentand de raportul de expertiză extrajudiciară întocmit de către expertul ########## ######, în dosarul nr. ##/212/2003 al Judecătoriei Constanţa, existent în copie la dosarul de urmărire penală nr. ###/P/2020 (filele 2-7 din vol. II).
In aceste conditii, pe baza tuturor mijloacelor de proba administrate in cauza,  atat din faza de urmarire penala, cat si din fata instantei la care s-a facut trimitere mai sus, se poate concluziona ca, neeliberarea titlurilor de proprietate asupra terenurilor de catre ####### Judeteana al carui preşedinte era, in perioada martie 2016-iulie 2017, nu s-a datorat unor actiuni culpabile ale  inculpatului ########## ###### ######, iar refuzul de a se elibera titlurile de proprietate nu i se poate imputa acestuia,  existand alte imprejurari obiective ce au fost evidentiate de martorii audiati in cauza.
Mai mult decat atat, martorii audiati in cauza nu au scos in evidenta un comportament discretionar al inculpatului, de natura sa conduca la ideea ca, acesta a incercat, in virtutea functiei ce  ocupa, sa influienteze deciziile membrilor Comisiei Judetene sau ale altor comisii sau institutii cu care trebuiau sa colaboreze la solutionarea acestui caz, dimpotriva acesta a aratat ca, „trebuie sa fim atenti, pentru a nu gresi ceva”.
Sub acest aspect, se apreciaza ca fiind relevanta si declaratia martorului ###### ###### care a declarat că, in perioada cat inculpatul a fost Prefect al Judetului Constanta, a fost director la OCPI Constanta si membru de drept in cadrul Comisiei Judetene de Fond Funciar Constanta, la OCPI a ajuns documentatia intocmita de Primaria ###### ############, vizand terenurile din UAT Constanta pentru punerea in posesie a persoanei vatamate  ######### ####, insă au semnalat unele nereguli ale documentelor, respectiv neconcordante intre suprafetele de teren mentionate in hotararea judecatoreasca si planul de situatie si un alt impediment l-a constituit anularea vechilor titluri de pe amplasamentele vizate de emiterea titlului. De regulă, hotararile comisiei judetene se desfasurau lunar, insa in acest caz s-au defasurau foarte des, martorul remarcand o lentoare din partea Primariei Constanta de anulare a vechilor titluri.
Mai mult decat atat, potrivit Regulamentului nr.890 din 4 august 2005 privind procedura de constituire, atribuţiile şi funcţionarea comisiilor pentru stabilirea dreptului de proprietate privată asupra terenurilor, a modelului şi modului de atribuire a titlurilor de proprietate, precum şi punerea în posesie a proprietarilor, la art.4 se prevede componenta Comisiei judetene formata din :
a)prefectul - preşedintele comisiei;
b)subprefectul desemnat de prefect - în caz de indisponibilitate determinată de boală, demisie sau suspendare a prefectului preia prerogativele acestuia;
c)secretarul general al instituţiei prefectului - secretarul comisiei; d)directorul direcţiei de contencios administrativ şi controlul legalităţii;
e)directorul general al oficiului judeţean de cadastru şi publicitate imobiliară;
f)reprezentantul teritorial al Agenţiei Domeniilor Statului;
g)directorul sucursalei teritoriale a Administraţiei Naţionale "Îmbunătăţiri Funciare" - R.A.;
h)un reprezentant desemnat de consiliul judeţean respectiv al Municipiului Bucureşti;
i)inspectorul-şef al inspectoratului silvic teritorial sau împuternicitul acestuia;
j)directorul direcţiei silvice din cadrul Regiei Naţionale a Pădurilor - Romsilva sau împuternicitul acestuia;
k)un reprezentant al Asociaţiei Proprietarilor de Păduri din #######;
l)un reprezentant al Asociaţiei Administratorilor de Păduri;
m)un reprezentant al asociaţiilor proprietarilor de terenuri agricole legal constituite;
La art.36 din acelasi Regulament, se prevede la aliniatul(1)Pe baza documentaţiilor înaintate de comisiile locale, care cuprind anexele validate, planurile parcelare, procesele-verbale de punere în posesie şi schiţele terenurilor, comisia judeţeană emite titlurile de proprietate conform modelului prezentat în anexa nr. 20. Documentaţiile se trimit în două exemplare, dintre care unul se reţine şi se depozitează la arhiva oficiului de cadastru şi publicitate imobiliară. Formularele cuprinzând titlul de proprietate se tipăresc pe hârtie specială format A3, ca imprimat cu regim special, în carnete a câte 100 de file. Acestea se vor tipări prin grija Ministerului Administraţiei şi Internelor şi se vor difuza comisiilor judeţene în funcţie de necesităţi. Titlul de proprietate pentru cetăţenii în viaţă se emite persoanelor îndreptăţite (soţ, soţie), iar pentru moştenitori se emite un singur titlu de proprietate pentru terenurile ce au aparţinut autorului lor, în care se nominalizează toţi solicitanţii îndreptăţiţi, urmând ca pentru ieşirea din indiviziune, ulterior, aceştia să procedeze potrivit dreptului comun. Titlul de proprietate se completează cu tuş negru şi se numerotează începând de la nr. 1 în fiecare ###### ## ##### ## ### ####### ###### ## ######### ###########, precum şi iniţiala tatălui. În cazul în care alături de soţul supravieţuitor vin la moştenire şi alţi moştenitori, potrivit celor prevăzute la art. 15 alin. (2) şi (3) din Legea nr. 18/1991, republicată, cu modificările şi completările ulterioare, la rubrica "Prin reconstituirea dreptului de proprietate" se înscrie suprafaţa atribuită persoanelor care au deţinut terenuri în proprietate sau, după caz, moştenitorilor acestora, precum şi în cazurile prevăzute la art. 22 din aceeaşi lege.
(2)Titlul de proprietate se semnează de prefect, secretarul general al instituţiei prefectului, ca secretar, şi de directorul general al oficiului de cadastru şi publicitate imobiliară.
Aceste dispozitii din regulament confirma cele sustinute din declaratia inculpatului si a martorilor audiati in cauza, in sensul ca, pentru emiterea titlului de proprietate trebuia sa fie inaintata documentaţia prevazuta in prezentul regumulament, respectiv, anexele validate, planurile parcelare, procesele-verbale de punere în posesie şi schiţele terenurilor, insa in cazul de fata aceasta era deficitara, nu era avizata de OCPI si astfel nu s-a ajuns in situatia indeplinirii conditiilor pentru a se emite titlu de proprietate, care sa fie semnat, asa cum se prevede la art. 36 alin.2 din Regumalement, de prefect, secretarul general al instituţiei prefectului, ca secretar, şi de directorul general al oficiului de cadastru şi publicitate imobiliară, de aceea nu s-ar putea retine intentia directa a inculpatului ########## ###### ######, care nu avea atributia exclusiva de emitere a titlului de proprietate, chiar daca ocupa funcţia de Presedinte al Comisiei Judetene si de coordonator al activitatii desfasurata de aceasta comisie.
Imprejurarea ca, inculpatul ########## ###### ###### a afirmat intr-o anumita imprejurarea ca, partea civila nu are dreptate in acest caz si ca, nu i se vor emite titlurile de proprietate solicitate, nu constituie un element decisiv care sa conduca la ideea ca, inculpatul a actionat cu rea credinta sau intentie directă, asa cum a fost retinută prin rechizitoriu, din moment ce existau impedimente constatate in acest caz, de membrii Comisiei Judetene dar si locale, iar pozitia institutiei Prefectului Judetului Constanta a fost facuta publica prin plangerea penala, cu care a sesizat organele judiciare in ceea ce il priveste pe expertul ########## ######, iar sesizarea inculpatului a avut drept efect trimiterea in judecata a acestuia, ulterior dispunandu-se prin alte hotarari judecatoresti anularea inscrisurilor, respectiv, a  schiței topografice cadastrale, în copie xerox, înregistrată sub nr. 2751/26.07.1999 în evidențele Primăriei comunei ###### ############, ####### ######### ## # ########## ## ############## ######## ## ##### ######## ########## ######, în dosarul nr. ##/212/2003 al Judecătoriei Constanţa, existent în copie la dosarul de urmărire penală nr. ###/P/2020.
S-a aratat in rechizitoriu ca, potrivit art.1 alin.3 și art. 5 din Legea 340/2004, prefectul este garantul respectării legii, iar activitatea acestuia se întemeiază pe principiile legalităţii, imparţialităţii şi obiectivităţii, iar potrivit art. 19 din acest act normativ, prefectul asigură aplicarea şi respectarea Constituţiei, a legilor, a ordonanţelor şi a hotărârilor Guvernului, a celorlalte acte normative, precum şi a ordinii publice și dispune măsurile corespunzătoare pentru apărarea drepturilor cetăţenilor, insa in cazul de faţă, actiunile inculpatului, chiar daca nu au condus la emiterea titlului de proprietate in urma demersurile făcute de partea civila ######### ####, acestea nu pot fi apreciate ca fiind de natura sa urmareasca incalcarea legii si prejudicerea persoanei in cauză, iar din probele administrate in cauza nu reiese ca, acesta a adoptat o atitudine pasiva sau una de natura sa impiedice aplicarea legii, iar situatia de fata nu poate fi privita comparativ cu alte dosare sau spete la care s-a facut trimitere in rechizitoriu.
In aceste conditii, in baza art. 396 alin.5 C.p.p. in referire la art. 16 alin.1 lit.b teza a IIa C.p.p. va achita pe inculpatul ########## ###### ######-fiul lui ###### si #####,n.21.06.1956 in sector1, Bucuresti, domiciliat in Constanta, BD. 1 decembrie 1918, nr.31, ######, AP.6, jud. Constanta, CNP##############, cetăţean român, casatorit, un copil major, fara antecedente penale, profesie jurist, stagiu militar satisfacut, pentru savarsirea infractiunii de abuz in serviciu cu consecinte deosebit de grave, daca functionarul a obtinut pentru sine sau pentru altul un folos material, fapta prevazuta de art. 13/2 din Legea 78/2000 rap. la art. 297 alin.1 C.penal in referire la art. 309 C.penal, intrucat fapta nu a fost savarsita cu vinovatia ceruta de lege.
In faţa in instanţei persoana vatamata ######### #### s-a constituit parte civila in contradictoriu cu inculpatul ########## ###### ###### si cu partea responsabilă civilmente PREFECTURA JUDETULUI CONSTANTA, astfel:
-despagubiri materiale,  reprezentand prejudiciul cauzat prin folosinta terenului in suprafata de 19ha, la care e indreptatita prin hotarare judecatoreasca:
-despagubiri materiale, reprezentand daune interese moratorii pentru intarzierea executarii obligatiei de a face, constand in emiterea titlurilor de proprietate, estimate la valoarea de 515.000 euro
-despagubiri daune morale pentru prejudiciul cauzat prin refuzul inculpatului si al autoritatii publice de a se conforma dispozitiilor hotararii judecatoresti civile definitive si irevocabile estimate la suma de 1.000.000 euro.
La solicitarea părţii civile a fost dispusa si s-a efectuat un raport de expertiza tehnica in domeniul imobiliar in care s-a concluzionat ca, valoarea de circulatie pentru perioada anilor ######### a intregului teren in suprafata de 19 ha in litigiu situate in cadrul solei A510/1 si a solei A498/3, a fost apreciata la 76.000.000 lei, echivalent a 15.374.656 euro. Contravaloarea in bani a lipsei de folosintaa terenului in perioada martie 2016 pana in prezent este de 16.720.000 lei, iar contravaloarea in bani a lipsei de folosinta a terenului in perioada martie 2016-28.12.2018 este de 8.360.000 lei, sume pe care partea civila si le-a insuşit ca fiind pretenţii civile.
##### in vedere ca, in cauza se va dispune o solutie de achitare, intemeiata pe dispozitiile art. 16 alin.1 lit.b teza a IIa C.p.p., situatie in care nu pot fi acordate despagubirile civile solicitate, dat fiind temeiul legal al achitării, in baza art. 397 alin.1 C.p.p.  in referire la art. 25 C.p.p. va respinge actiunea civila formulata de partea civila ######### ####, in contradictoriu cu inculpatul ########## ###### ###### si parte responsabila civilmente INSTITUŢIA PREFECTULUI JUDEŢULUI CONSTANTA, ca nefondata.
Prin urmare, in baza art. 397 alin.2 C.p.p.in referire la art. 250/2 C.p.p. se va ridica masura sechestrului asigurator dispusa prin ordonanta nr. ###/P/2016 din data de 13.02.2020 a DNA -Serviciul Teritorial Constanta instituita cu privire la bunurile mobile si imobile ale inculpatului ########## ###### ######, masura asiguratorie fiind verificata periodic de instanta de judecata,  urmand ca aceasta dispozitie a instantei sa fie executorie, la data ramanerii definitive a prezentei .
In raport de solutia de achitare adoptata, in baza art. 275 alin.3 C.p.p. cheltuielile judiciare vor ramane in sarcina statului.

PENTRU ACESTE MOTIVE
IN  NUMELE LEGII
HOTARASTE

In baza art. 396 alin.5 C.p.p. in referire la art. 16 alin.1 lit.b teza a IIa C.p.p. achita pe inculpatul (…) cetăţean român, casatorit, un copil major, fara antecedente penale, profesie jurist, stagiu militar satisfacut, pentru savarsirea infractiunii de abuz in serviciu cu consecinte deosebit de grave, daca functionarul a obtinut pentru sine sau pentru altul un folos material, fapta prevazuta de art. 13/2 din Legea 78/2000 rap. la art. 297 alin.1 C.penal in referire la art. 309 C.penal, intrucat fapta nu a fost savarsita cu vinovatia ceruta de lege.
In baza art. 397 alin.1 C.p.p.  in referire la art. 25 C.p.p. respinge actiunea civila formulata de partea civila ######### #### in contradictoriu cu inculpatul ########## ###### ###### si parte responsabila civilmente INSTITUŢIA PREFECTULUI JUDEŢULUI CONSTANTA, ca nefondata.
In baza art. 397 alin.2 C.p.p.in referire la art. 250/2 C.p.p.  ridica masura sechestrului asigurator dispusa prin ordonanta nr. ###/P/2016 din data de 13.02.2020 a DNA -Serviciul Teritorial Constanta instituita cu privire la bunurile mobile si imobile ale inculpatului ########## ###### ######,  la data ramanerii definitive a prezentei hotarari .
In baza art. 275 alin.3 C.p.p. cheltuielile judiciare raman in sarcina statului.
Cu drept de apel in termen de 10 zile de la comunicare.
Pronuntata in sedinta publica, azi, 12.01.2024.

Presedinte                                                                               Grefier
######## #########                                                                        ##### #####

Tehnored. #### ## ############ ##. / 12.01.2024
emis 4 com./12.01.2024